# Úřední věstník C 31/2017

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 31 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6031. ledna 2017 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 31

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6031. ledna 2017

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2017/C 31/01 ESRB/2016/14 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (ESRB/2016/14) | 1 |
| 2017/C 31/02 ESRB/2016/05 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/05) | 43 |
| 2017/C 31/03 ESRB/2016/06 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Belgii ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/06) | 45 |
| 2017/C 31/04 ESRB/2016/07 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/07) | 47 |
| 2017/C 31/05 ESRB/2016/08 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/08) | 49 |
| 2017/C 31/06 ESRB/2016/09 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lucembursku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/09) | 51 |
| 2017/C 31/07 ESRB/2016/10 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/10) | 53 |
| 2017/C 31/08 ESRB/2016/11 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/11) | 55 |
| 2017/C 31/09 ESRB/2016/12 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/12) | 57 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2017/C 31/01 ESRB/2016/14

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (ESRB/2016/14)

1

2017/C 31/02 ESRB/2016/05

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/05)

43

2017/C 31/03 ESRB/2016/06

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Belgii ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/06)

45

2017/C 31/04 ESRB/2016/07

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/07)

47

2017/C 31/05 ESRB/2016/08

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/08)

49

2017/C 31/06 ESRB/2016/09

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lucembursku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/09)

51

2017/C 31/07 ESRB/2016/10

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/10)

53

2017/C 31/08 ESRB/2016/11

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/11)

55

2017/C 31/09 ESRB/2016/12

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království ve střednědobém horizontu (ESRB/2016/12)

57

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2017/C 31/10 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG) (
  1
  ) | 59 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2017/C 31/10

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG) (
  1
  )

1

59

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2017/C 31/11 | Směnné kurzy vůči euru | 60 |
| 2017/C 31/12 | Rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2017, kterým se zřizuje odborná skupina Komise Platforma pro dobré životní podmínky zvířat (
  1
  ) | 61 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2017/C 31/11

Směnné kurzy vůči euru

60

2017/C 31/12

Rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2017, kterým se zřizuje odborná skupina Komise Platforma pro dobré životní podmínky zvířat (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 31. října 2016

o doplnění chybějících údajů o nemovitostech

(ESRB/2016/14)

(2017/C 31/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 18 až 20 tohoto jednacího řádu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech, a to jak v oblasti obytných nemovitostí, tak v oblasti komerčních nemovitostí, v minulosti vedl k rozsáhlým ztrátám a měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. To odráží úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory a silnou zpětnou vazbu mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou, což posiluje negativní vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech, a to jak v oblasti obytných nemovitostí, tak v oblasti komerčních nemovitostí, v minulosti vedl k rozsáhlým ztrátám a měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. To odráží úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory a silnou zpětnou vazbu mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou, což posiluje negativní vývoj.

| (2) | Tato propojení jsou významná, neboť ukazují, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahu procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší ceny zajištění dále upřednostňují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika vést ke vzniku spekulativních bublin. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek. |
| --- | --- |

(2)

Tato propojení jsou významná, neboť ukazují, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahu procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší ceny zajištění dále upřednostňují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika vést ke vzniku spekulativních bublin. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

| (3) | Zavedení harmonizovanějšího rámce pro sledování vývoje na trzích obytných a komerčních nemovitostí, segmentech sektoru nemovitostí, které jsou nejvíce relevantní pro účely finanční stability, je proto zásadní s cílem zajistit brzké rozpoznání zranitelností, které by mohly vést k budoucí finanční krizi. Tvůrci politiky musí mít k dispozici určitý soubor příslušných informací včetně spolehlivého souboru klíčových ukazatelů, který jim pomůže identifikovat systémová rizika a posoudit případnou potřebu makroobezřetnostní intervence. Tyto ukazatele mohou kromě toho hrát významnou roli při určení, zda a kdy zpřísnit či uvolnit harmonizované makroobezřetnostní nástroje cílené na věřitele, jež jsou k dispozici na základě práva Unie. Tyto ukazatele mohou být rovněž využívány jako vodítko pro vnitrostátní orgány při používání vnitrostátních makroobezřetnostních nástrojů cílených na dlužníky. |
| --- | --- |

(3)

Zavedení harmonizovanějšího rámce pro sledování vývoje na trzích obytných a komerčních nemovitostí, segmentech sektoru nemovitostí, které jsou nejvíce relevantní pro účely finanční stability, je proto zásadní s cílem zajistit brzké rozpoznání zranitelností, které by mohly vést k budoucí finanční krizi. Tvůrci politiky musí mít k dispozici určitý soubor příslušných informací včetně spolehlivého souboru klíčových ukazatelů, který jim pomůže identifikovat systémová rizika a posoudit případnou potřebu makroobezřetnostní intervence. Tyto ukazatele mohou kromě toho hrát významnou roli při určení, zda a kdy zpřísnit či uvolnit harmonizované makroobezřetnostní nástroje cílené na věřitele, jež jsou k dispozici na základě práva Unie. Tyto ukazatele mohou být rovněž využívány jako vodítko pro vnitrostátní orgány při používání vnitrostátních makroobezřetnostních nástrojů cílených na dlužníky.

| (4) | Neexistence pracovních definic sektorů obytných a komerčních nemovitostí společně dohodnutých členskými státy spolu s provozními omezeními dostupnosti údajů pro řadu příslušných ukazatelů je překážkou spolehlivosti analýzy finanční stability, která znesnadňuje přesné zhodnocení a porovnání rizik mezi národními trhy. V oblasti obytných nemovitostí Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) (3) ve své předchozí práci zdůraznila, že srovnatelné vysoce kvalitní údaje o některých klíčových ukazatelích, jež jsou nezbytné pro sledování finanční stability a tvorbu politiky, nejsou dosud k dispozici. Posouzení způsobilosti těchto ukazatelů poskytovat včasné varování před vznikem systémových rizik kromě toho brání neexistence spolehlivých a harmonizovaných časových řad. V oblasti komerčních nemovitostí došla ESRB v obdobné práci (4) k závěru, že neexistence harmonizované pracovní definice komerčních nemovitostí a absence podrobného a pevného datového rámce pro zachycení širšího vývoje na trhu činí analýzu systémových rizik problematickou. |
| --- | --- |

(4)

Neexistence pracovních definic sektorů obytných a komerčních nemovitostí společně dohodnutých členskými státy spolu s provozními omezeními dostupnosti údajů pro řadu příslušných ukazatelů je překážkou spolehlivosti analýzy finanční stability, která znesnadňuje přesné zhodnocení a porovnání rizik mezi národními trhy. V oblasti obytných nemovitostí Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) (3) ve své předchozí práci zdůraznila, že srovnatelné vysoce kvalitní údaje o některých klíčových ukazatelích, jež jsou nezbytné pro sledování finanční stability a tvorbu politiky, nejsou dosud k dispozici. Posouzení způsobilosti těchto ukazatelů poskytovat včasné varování před vznikem systémových rizik kromě toho brání neexistence spolehlivých a harmonizovaných časových řad. V oblasti komerčních nemovitostí došla ESRB v obdobné práci (4) k závěru, že neexistence harmonizované pracovní definice komerčních nemovitostí a absence podrobného a pevného datového rámce pro zachycení širšího vývoje na trhu činí analýzu systémových rizik problematickou.

| (5) | V rámci členských států byla vytvořena a provedena opatření ke snížení procyklických účinků trhů nemovitostí a k posílení odolnosti úvěrových institucí vůči negativním účinkům vznikajícím v důsledku dynamiky trhu nemovitostí. Obezřetnostní pravidla pro bankovní sektor Unie, která jsou vymezena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), kromě toho zavedla soubor nástrojů, například sektorové kapitálové požadavky, jejichž cílem je snižování rizik vznikajících v určitých sektorech včetně sektoru nemovitostí. Obezřetnostní rámec Unie se soustředí zejména na opatření v oblasti kapitálu, která jsou zaměřena na kapitálovou strukturu úvěrových institucí. Nástroje cílené na dlužníky, kterými jsou například omezení poměru úvěru k hodnotě nemovitosti, poměru úvěru k příjmům, poměru dluhu k příjmům, poměru úrokového krytí a poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům nebo poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu, nepatří do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU a jejich provádění se řídí vnitrostátním právem. Několik členských států již některé tyto nástroje aktivovalo, ačkoli definice nástrojů a ukazatelů se různí. |
| --- | --- |

(5)

V rámci členských států byla vytvořena a provedena opatření ke snížení procyklických účinků trhů nemovitostí a k posílení odolnosti úvěrových institucí vůči negativním účinkům vznikajícím v důsledku dynamiky trhu nemovitostí. Obezřetnostní pravidla pro bankovní sektor Unie, která jsou vymezena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), kromě toho zavedla soubor nástrojů, například sektorové kapitálové požadavky, jejichž cílem je snižování rizik vznikajících v určitých sektorech včetně sektoru nemovitostí. Obezřetnostní rámec Unie se soustředí zejména na opatření v oblasti kapitálu, která jsou zaměřena na kapitálovou strukturu úvěrových institucí. Nástroje cílené na dlužníky, kterými jsou například omezení poměru úvěru k hodnotě nemovitosti, poměru úvěru k příjmům, poměru dluhu k příjmům, poměru úrokového krytí a poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům nebo poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu, nepatří do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU a jejich provádění se řídí vnitrostátním právem. Několik členských států již některé tyto nástroje aktivovalo, ačkoli definice nástrojů a ukazatelů se různí.

| (6) | Při plnění svého úkolu by ESRB měla přispívat k zajišťování finanční stability a zmírňování negativních dopadů na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Pro tyto účely má klíčový význam dostupnost harmonizovaných pracovních definic a základního souboru srovnatelných a včas dostupných ukazatelů týkajících se nemovitostí. Lepší pochopení strukturálních a cyklických vlastností trhů obytných a komerčních nemovitostí v Unii napomůže vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům v tom, aby mohly lépe sledovat dynamiku sektoru nemovitostí, aby rozpoznaly hrozby, jež tento sektor může představovat pro finanční stabilitu, a aby provedly vhodná opatření. |
| --- | --- |

(6)

Při plnění svého úkolu by ESRB měla přispívat k zajišťování finanční stability a zmírňování negativních dopadů na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Pro tyto účely má klíčový význam dostupnost harmonizovaných pracovních definic a základního souboru srovnatelných a včas dostupných ukazatelů týkajících se nemovitostí. Lepší pochopení strukturálních a cyklických vlastností trhů obytných a komerčních nemovitostí v Unii napomůže vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům v tom, aby mohly lépe sledovat dynamiku sektoru nemovitostí, aby rozpoznaly hrozby, jež tento sektor může představovat pro finanční stabilitu, a aby provedly vhodná opatření.

| (7) | Je tedy třeba řešit stávající nedostatky v dostupnosti a srovnatelnosti údajů o trzích obytných a komerčních nemovitostí v Unii relevantních pro makroobezřetnostní účely. Za tímto účelem by tedy měly být vymezeny cílové pracovní definice obytných nemovitostí a komerčních nemovitostí. Kromě toho by měl být určen společný soubor ukazatelů, které mají vnitrostátní makroobezřetnostní orgány na základě doporučení sledovat za účelem posouzení rizik vyplývajících ze sektorů obytných a komerčních nemovitostí, a dále cílové definice těchto ukazatelů. Pokyny by dále měly specifikovat dimenze a stupeň podrobnosti každého ukazatele, rozsah zamýšlených informací a měření ukazatelů. |
| --- | --- |

(7)

Je tedy třeba řešit stávající nedostatky v dostupnosti a srovnatelnosti údajů o trzích obytných a komerčních nemovitostí v Unii relevantních pro makroobezřetnostní účely. Za tímto účelem by tedy měly být vymezeny cílové pracovní definice obytných nemovitostí a komerčních nemovitostí. Kromě toho by měl být určen společný soubor ukazatelů, které mají vnitrostátní makroobezřetnostní orgány na základě doporučení sledovat za účelem posouzení rizik vyplývajících ze sektorů obytných a komerčních nemovitostí, a dále cílové definice těchto ukazatelů. Pokyny by dále měly specifikovat dimenze a stupeň podrobnosti každého ukazatele, rozsah zamýšlených informací a měření ukazatelů.

| (8) | Přijetí harmonizovaných definic a metod pro měření ukazatelů užívaných ke sledování trhů obytných a komerčních nemovitostí nebrání tomu, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pro účely svého interního hodnocení rizik a politik vycházely z ukazatelů nemovitostí založených na jejich vlastních definicích a metrice, jež mohou být lépe přizpůsobeny vnitrostátním požadavkům. |
| --- | --- |

(8)

Přijetí harmonizovaných definic a metod pro měření ukazatelů užívaných ke sledování trhů obytných a komerčních nemovitostí nebrání tomu, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pro účely svého interního hodnocení rizik a politik vycházely z ukazatelů nemovitostí založených na jejich vlastních definicích a metrice, jež mohou být lépe přizpůsobeny vnitrostátním požadavkům.

| (9) | S ohledem na silnou procyklickou povahu vývoje na trzích komerčních nemovitostí by monitorování rizik na těchto trzích mělo být prováděno častěji než monitorování na trzích obytných nemovitostí. V případě fyzického trhu, jakož i investičních a úvěrových toků a odpovídajících úvěrových podmínek by proto monitorování mělo probíhat alespoň čtvrtletně. Monitorování stavů investic, poskytování úvěrů a odpovídajících úvěrových podmínek v sektoru komerčních nemovitostí, jakož i vývoje úvěrových podmínek v sektoru obytných nemovitostí by mělo probíhat alespoň jednou ročně. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na silnou procyklickou povahu vývoje na trzích komerčních nemovitostí by monitorování rizik na těchto trzích mělo být prováděno častěji než monitorování na trzích obytných nemovitostí. V případě fyzického trhu, jakož i investičních a úvěrových toků a odpovídajících úvěrových podmínek by proto monitorování mělo probíhat alespoň čtvrtletně. Monitorování stavů investic, poskytování úvěrů a odpovídajících úvěrových podmínek v sektoru komerčních nemovitostí, jakož i vývoje úvěrových podmínek v sektoru obytných nemovitostí by mělo probíhat alespoň jednou ročně.

| (10) | Vzhledem k tomu, že trhy komerčních nemovitostí jsou různorodé, měly by být vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pobízeny k tomu, aby společný soubor ukazatelů rozčlenily podle jednotlivých dimenzí, kterými jsou například druh nemovitosti, umístění nemovitosti a druh a státní příslušnost účastníků trhu. ESRB dále vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pobízí k tomu, aby zvážily informace o rozdělení klíčových ukazatelů, kterými jsou například poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku, stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti, poměr úrokového krytí a poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu, podle příslušných skupin rizik. Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou na úrovni Unie k dispozici informace o těchto děleních, nelze udělit žádné konkrétní pokyny, pokud se týká příslušných skupin rizik pro tyto ukazatele komerčních nemovitostí. Chybějí-li konkrétnější informace, může být alternativou monitorování na základě charakteristik rozdělení ukazatelů (např. kvantilů) s tím, že je třeba se soustředit na mezní rizika (tj. horní nebo spodní kvantily v závislosti na použitém ukazateli). |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že trhy komerčních nemovitostí jsou různorodé, měly by být vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pobízeny k tomu, aby společný soubor ukazatelů rozčlenily podle jednotlivých dimenzí, kterými jsou například druh nemovitosti, umístění nemovitosti a druh a státní příslušnost účastníků trhu. ESRB dále vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pobízí k tomu, aby zvážily informace o rozdělení klíčových ukazatelů, kterými jsou například poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku, stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti, poměr úrokového krytí a poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu, podle příslušných skupin rizik. Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou na úrovni Unie k dispozici informace o těchto děleních, nelze udělit žádné konkrétní pokyny, pokud se týká příslušných skupin rizik pro tyto ukazatele komerčních nemovitostí. Chybějí-li konkrétnější informace, může být alternativou monitorování na základě charakteristik rozdělení ukazatelů (např. kvantilů) s tím, že je třeba se soustředit na mezní rizika (tj. horní nebo spodní kvantily v závislosti na použitém ukazateli).

| (11) | Trhy komerčních nemovitostí jsou typicky charakterizovány širokým spektrem účastníků trhu, kteří často sídlí v zahraničí a někdy nepodléhají žádnému mikroobezřetnostnímu ani makroobezřetnostnímu dohledu. Evropské orgány dohledu by proto měly být motivovány k tomu, aby každoročně zveřejňovaly příslušné agregované údaje na úrovni zemí, pokud se týká činnosti subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na trzích komerčních nemovitostí, k čemuž využijí údaje shromážděné pomocí stávajících regulatorních výkazů. Toto zveřejnění zvýší povědomí vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů o činnosti subjektů z jiných členských států na jejich tuzemském trhu komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

(11)

Trhy komerčních nemovitostí jsou typicky charakterizovány širokým spektrem účastníků trhu, kteří často sídlí v zahraničí a někdy nepodléhají žádnému mikroobezřetnostnímu ani makroobezřetnostnímu dohledu. Evropské orgány dohledu by proto měly být motivovány k tomu, aby každoročně zveřejňovaly příslušné agregované údaje na úrovni zemí, pokud se týká činnosti subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na trzích komerčních nemovitostí, k čemuž využijí údaje shromážděné pomocí stávajících regulatorních výkazů. Toto zveřejnění zvýší povědomí vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů o činnosti subjektů z jiných členských států na jejich tuzemském trhu komerčních nemovitostí.

| (12) | Kromě používání kvantitativních ukazatelů ESRB vyzývá vnitrostátní makroobezřetnostní orgány k tomu, aby vývoj na trzích nemovitostí sledovaly pomocí pravidelných kontaktů s příslušnými účastníky trhu, zejména ze sektoru komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

(12)

Kromě používání kvantitativních ukazatelů ESRB vyzývá vnitrostátní makroobezřetnostní orgány k tomu, aby vývoj na trzích nemovitostí sledovaly pomocí pravidelných kontaktů s příslušnými účastníky trhu, zejména ze sektoru komerčních nemovitostí.

| (13) | Toto doporučení bylo připraveno s ohledem na další probíhající mezinárodní a evropské iniciativy v oblasti harmonizace a shromažďování údajů, přičemž v souvislosti s doplněním chybějících údajů o nemovitostech je nejvíce relevantní nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (7), kterým byl zaveden projekt AnaCredit. Vzhledem k určitým charakteristikám uvedeného projektu však k zajištění nezbytných informací ve smyslu tohoto doporučení nelze vycházet jen z AnaCreditu. Za prvé, definice obytných a komerčních nemovitostí obsažené v tomto doporučení jsou podrobnější a vhodnější pro účely finanční stability než definice obsažené v nařízení (EU) 2016/867, které odkazuje pouze na definice uvedené v nařízení (EU) č. 575/2013. Za druhé, informace o některých klíčových ukazatelích a segmentech trhu, které jsou v tomto doporučení identifikovány jako významné pro finanční stabilitu (například segment koupě za účelem pronájmu), nařízení (EU) 2016/867 vůbec neupravuje. Za třetí, do oblasti působnosti AnaCreditu patří pouze členské státy eurozóny. Členské státy mimo eurozónu mají možnost se účastnit dobrovolně, avšak v této fázi dosud není jasné, které členské státy této možnosti využijí. Za čtvrté, AnaCredit je v současné době omezen na právnické osoby a jiné institucionální jednotky včetně nefinančních podniků. Do oblasti působnosti AnaCreditu dosud nespadají úvěry poskytované fyzickým osobám, přičemž doba, kdy by měla být oblast působnosti takto rozšířena, nebyla dosud stanovena. Za páté, AnaCredit shromažďuje informace o úvěrech držených nebo obsluhovaných úvěrovými institucemi. Tento přístup znamená, že úvěry držené jinými účastníky trhu jsou v AnaCreditu zaznamenány pouze tehdy, pokud úvěrová instituce úvěr obsluhuje. S ohledem na význam jiných účastníků trhu v oblasti financování nemovitostí, zejména komerčních nemovitostí, je třeba, aby informace o úvěrech poskytnutých těmito institucemi byly shromažďovány ve velké míře. Jak je zdůrazněno v 10. a 12. bodu odůvodnění nařízení ECB/2016/13, při přípravě dalších fází AnaCreditu bude rozsah úvěrů v tomto segmentu trhu hodnocen v rámci posouzení nákladů a přínosů, a to před tím, než dojde k případnému rozšíření souboru zpravodajských jednotek a zpravodajské povinnosti za účelem lepšího pokrytí úvěrů na komerční a obytné nemovitosti. Za šesté, na základě zásady proporcionality mohou být z oblasti působnosti AnaCreditu vyloučeny malé banky (8), ačkoli makroobezřetnostní orgán může dojít k závěru, že z důvodů finanční stability je třeba sledovat i jejich činnost v sektoru nemovitostí. |
| --- | --- |

(13)

Toto doporučení bylo připraveno s ohledem na další probíhající mezinárodní a evropské iniciativy v oblasti harmonizace a shromažďování údajů, přičemž v souvislosti s doplněním chybějících údajů o nemovitostech je nejvíce relevantní nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (7), kterým byl zaveden projekt AnaCredit. Vzhledem k určitým charakteristikám uvedeného projektu však k zajištění nezbytných informací ve smyslu tohoto doporučení nelze vycházet jen z AnaCreditu. Za prvé, definice obytných a komerčních nemovitostí obsažené v tomto doporučení jsou podrobnější a vhodnější pro účely finanční stability než definice obsažené v nařízení (EU) 2016/867, které odkazuje pouze na definice uvedené v nařízení (EU) č. 575/2013. Za druhé, informace o některých klíčových ukazatelích a segmentech trhu, které jsou v tomto doporučení identifikovány jako významné pro finanční stabilitu (například segment koupě za účelem pronájmu), nařízení (EU) 2016/867 vůbec neupravuje. Za třetí, do oblasti působnosti AnaCreditu patří pouze členské státy eurozóny. Členské státy mimo eurozónu mají možnost se účastnit dobrovolně, avšak v této fázi dosud není jasné, které členské státy této možnosti využijí. Za čtvrté, AnaCredit je v současné době omezen na právnické osoby a jiné institucionální jednotky včetně nefinančních podniků. Do oblasti působnosti AnaCreditu dosud nespadají úvěry poskytované fyzickým osobám, přičemž doba, kdy by měla být oblast působnosti takto rozšířena, nebyla dosud stanovena. Za páté, AnaCredit shromažďuje informace o úvěrech držených nebo obsluhovaných úvěrovými institucemi. Tento přístup znamená, že úvěry držené jinými účastníky trhu jsou v AnaCreditu zaznamenány pouze tehdy, pokud úvěrová instituce úvěr obsluhuje. S ohledem na význam jiných účastníků trhu v oblasti financování nemovitostí, zejména komerčních nemovitostí, je třeba, aby informace o úvěrech poskytnutých těmito institucemi byly shromažďovány ve velké míře. Jak je zdůrazněno v 10. a 12. bodu odůvodnění nařízení ECB/2016/13, při přípravě dalších fází AnaCreditu bude rozsah úvěrů v tomto segmentu trhu hodnocen v rámci posouzení nákladů a přínosů, a to před tím, než dojde k případnému rozšíření souboru zpravodajských jednotek a zpravodajské povinnosti za účelem lepšího pokrytí úvěrů na komerční a obytné nemovitosti. Za šesté, na základě zásady proporcionality mohou být z oblasti působnosti AnaCreditu vyloučeny malé banky (8), ačkoli makroobezřetnostní orgán může dojít k závěru, že z důvodů finanční stability je třeba sledovat i jejich činnost v sektoru nemovitostí.

| (14) | S cílem dosáhnout konzistentního provádění ukazatelů týkajících se nemovitostí a vycházet z existujících rozhodnutí, struktur, projektů a metodické práce se doporučuje při provádění tohoto doporučení postupovat v souladu s projektem AnaCredit. |
| --- | --- |

(14)

S cílem dosáhnout konzistentního provádění ukazatelů týkajících se nemovitostí a vycházet z existujících rozhodnutí, struktur, projektů a metodické práce se doporučuje při provádění tohoto doporučení postupovat v souladu s projektem AnaCredit.

| (15) | Účelem tohoto doporučení je, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány zavedly rámec pro monitorování vývoje v sektoru nemovitostí, který je významný z hlediska finanční stability, a to na základě doporučených společně dohodnutých cílových definic a ukazatelů. ESRB má rovněž za to, že pro finanční stabilitu a pro vytváření makroobezřetnostní politiky by bylo prospěšné, aby byly na úrovni Unie pravidelně shromažďovány a šířeny srovnatelné údaje o těchto ukazatelích v jednotlivých zemích. Tím by se umožnilo nejen přesnější posouzení rizik souvisejících s nemovitostmi v rámci členských států, ale i srovnání toho, jaké nástroje makroobezřetnostní politiky používají členské státy s cílem řešit zranitelná místa související s nemovitostmi. Podle článku 2 nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika, ECB pro ESRB zajistí analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu. ECB má proto velmi dobré předpoklady vystupovat jako koordinátor takového shromažďování a šíření údajů na úrovni Unie. Práce na tomto postupu by měla být zahájena okamžitě po přijetí tohoto doporučení, a to po konzultaci s Eurostatem, případně s národními statistickými úřady. S tím, jak makroobezřetnostní orgány začnou provádět toto doporučení a jak bude postupovat skutečné shromažďování údajů na úrovni Unie, bude třeba vypracovat další technické pokyny a dále pracovat na cílových definicích a ukazatelích, tak aby byly přizpůsobeny specifickým charakteristikám trhů nebo tržních segmentů a s cílem zajistit statistickou kvalitu údajů; podrobnější pokyny k provedení tohoto doporučení by však neměly změnit základní charakteristiky a účel cílových definic a ukazatelů vymezených v tomto doporučení. |
| --- | --- |

(15)

Účelem tohoto doporučení je, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány zavedly rámec pro monitorování vývoje v sektoru nemovitostí, který je významný z hlediska finanční stability, a to na základě doporučených společně dohodnutých cílových definic a ukazatelů. ESRB má rovněž za to, že pro finanční stabilitu a pro vytváření makroobezřetnostní politiky by bylo prospěšné, aby byly na úrovni Unie pravidelně shromažďovány a šířeny srovnatelné údaje o těchto ukazatelích v jednotlivých zemích. Tím by se umožnilo nejen přesnější posouzení rizik souvisejících s nemovitostmi v rámci členských států, ale i srovnání toho, jaké nástroje makroobezřetnostní politiky používají členské státy s cílem řešit zranitelná místa související s nemovitostmi. Podle článku 2 nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika, ECB pro ESRB zajistí analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu. ECB má proto velmi dobré předpoklady vystupovat jako koordinátor takového shromažďování a šíření údajů na úrovni Unie. Práce na tomto postupu by měla být zahájena okamžitě po přijetí tohoto doporučení, a to po konzultaci s Eurostatem, případně s národními statistickými úřady. S tím, jak makroobezřetnostní orgány začnou provádět toto doporučení a jak bude postupovat skutečné shromažďování údajů na úrovni Unie, bude třeba vypracovat další technické pokyny a dále pracovat na cílových definicích a ukazatelích, tak aby byly přizpůsobeny specifickým charakteristikám trhů nebo tržních segmentů a s cílem zajistit statistickou kvalitu údajů; podrobnější pokyny k provedení tohoto doporučení by však neměly změnit základní charakteristiky a účel cílových definic a ukazatelů vymezených v tomto doporučení.

| (16) | Při provádění tohoto doporučení a při další technické činnosti ve smyslu 15. bodu odůvodnění je třeba věnovat náležitou pozornost zásadě proporcionality. Při provádění příslušných ukazatelů a metod pro jejich výpočet je třeba zohlednit velikost a vývoj národních trhů obytných a komerčních nemovitostí. Při posuzování provádění tohoto doporučení je třeba vzít v úvahu pokrok a omezení při shromažďování údajů na úrovni Unie ve smyslu 15. bodu odůvodnění. Je-li to odůvodněno takovými omezeními, nemusí zejména závěrečné zprávy k doporučením A až D, které mají být vypracovány do konce roku 2020, nutně obsahovat všechny klíčové ukazatele. |
| --- | --- |

(16)

Při provádění tohoto doporučení a při další technické činnosti ve smyslu 15. bodu odůvodnění je třeba věnovat náležitou pozornost zásadě proporcionality. Při provádění příslušných ukazatelů a metod pro jejich výpočet je třeba zohlednit velikost a vývoj národních trhů obytných a komerčních nemovitostí. Při posuzování provádění tohoto doporučení je třeba vzít v úvahu pokrok a omezení při shromažďování údajů na úrovni Unie ve smyslu 15. bodu odůvodnění. Je-li to odůvodněno takovými omezeními, nemusí zejména závěrečné zprávy k doporučením A až D, které mají být vypracovány do konce roku 2020, nutně obsahovat všechny klíčové ukazatele.

| (17) | Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky. |
| --- | --- |

(17)

Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

| (18) | Při přípravě tohoto doporučení byly zohledněny připomínky příslušných zúčastněných subjektů ze soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(18)

Při přípravě tohoto doporučení byly zohledněny připomínky příslušných zúčastněných subjektů ze soukromého sektoru.

| (19) | Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co Generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit, |
| --- | --- |

(19)

Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co Generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A - Sledování rizik vyplývajících ze sektoru obytných nemovitostí

| 1. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby zavedly rámec pro sledování rizik v jejich tuzemském sektoru obytných nemovitostí včetně informací o stávajících úvěrových podmínkách pro tuzemské úvěry na obytné nemovitosti. Za tímto účelem je pro účinné sledování rizik vznikajících na trhu obytných nemovitostí doporučován tento soubor ukazatelů úvěrových podmínek:






  a) | poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O); |
| --- | --- | --- |

1.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby zavedly rámec pro sledování rizik v jejich tuzemském sektoru obytných nemovitostí včetně informací o stávajících úvěrových podmínkách pro tuzemské úvěry na obytné nemovitosti. Za tímto účelem je pro účinné sledování rizik vznikajících na trhu obytných nemovitostí doporučován tento soubor ukazatelů úvěrových podmínek:

a)

poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O);

| b) | stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C); |
| --- | --- |

b)

stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C);

| c) | poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O); |
| --- | --- |

c)

poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O);

| d) | poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O); |
| --- | --- |

d)

poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O);

| e) | poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O); |
| --- | --- |

e)

poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O);

| f) | poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku (DSTI-O) jakožto fakultativní ukazatel; |
| --- | --- |

f)

poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku (DSTI-O) jakožto fakultativní ukazatel;

| g) | počet a hodnota poskytnutých úvěrů na obytné nemovitosti; |
| --- | --- |

g)

počet a hodnota poskytnutých úvěrů na obytné nemovitosti;

| h) | splatnost úvěru na obytnou nemovitost v době vzniku. |
| --- | --- |

h)

splatnost úvěru na obytnou nemovitost v době vzniku.

Informace o těchto ukazatelích by se měly týkat tuzemských poskytovatelů úvěrů na individuálním základě a měly by být dostatečně reprezentativní, pokud se týká tuzemského trhu úvěrů na obytné nemovitosti.

| 2. | Pokud nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí například, avšak nikoli výlučně proto, že tvoří významnou část stavů nebo toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje zavést rámec pro sledování rizik na základě řady dodatečných ukazatelů pro tento tržní segment. Pokud k posouzení významu nemovitostí koupených za účelem pronájmu nejsou k dispozici žádné kvantitativní informace nebo pokud jsou takové informace jen omezené, může být nezbytné toto posouzení nejprve provést spíše na základě kvalitativních údajů. Dodatečné ukazatele pro tento tržní segment by měly zahrnovat:






  a) | poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O); |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí například, avšak nikoli výlučně proto, že tvoří významnou část stavů nebo toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje zavést rámec pro sledování rizik na základě řady dodatečných ukazatelů pro tento tržní segment. Pokud k posouzení významu nemovitostí koupených za účelem pronájmu nejsou k dispozici žádné kvantitativní informace nebo pokud jsou takové informace jen omezené, může být nezbytné toto posouzení nejprve provést spíše na základě kvalitativních údajů. Dodatečné ukazatele pro tento tržní segment by měly zahrnovat:

a)

poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O);

| b) | poměr úvěru k nájmu v době vzniku (LTR-O). |
| --- | --- |

b)

poměr úvěru k nájmu v době vzniku (LTR-O).

| 3. | Při výpočtu ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby postupovaly podle pokynů uvedených v příloze IV tohoto doporučení. |
| --- | --- |

3.

Při výpočtu ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby postupovaly podle pokynů uvedených v příloze IV tohoto doporučení.

| 4. | Na základě ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby sledovaly vývoj tuzemského sektoru obytných nemovitostí alespoň jednou ročně. |
| --- | --- |

4.

Na základě ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby sledovaly vývoj tuzemského sektoru obytných nemovitostí alespoň jednou ročně.

Doporučení B - Relevantní informace o sektoru obytných nemovitostí

| 1. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly jednorozměrné rozdělení a vybrané společné rozdělení příslušných ukazatelů uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. Tento vzor obsahuje pokyny k míře podrobnosti informací relevantních pro sledování rizik vznikajících v tuzemském sektoru obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

1.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly jednorozměrné rozdělení a vybrané společné rozdělení příslušných ukazatelů uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. Tento vzor obsahuje pokyny k míře podrobnosti informací relevantních pro sledování rizik vznikajících v tuzemském sektoru obytných nemovitostí.

| 2. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly rizika týkající se různých ukazatelů na základě následujících informací uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.






  a) | V případě toků úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých ve vykazovaném období by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | celkový počet smluv a související částku v národní měně; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly rizika týkající se různých ukazatelů na základě následujících informací uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

a)

V případě toků úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých ve vykazovaném období by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

celkový počet smluv a související částku v národní měně;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| b) | V případě LTV-O a LSTI-O souvisejících s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech; |
| --- | --- | --- |

b)

V případě LTV-O a LSTI-O souvisejících s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech;

| — | vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech v členění podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení; |
| --- | --- |

—

vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech v členění podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| c) | V případě DSTI-O (fakultativní ukazatel) souvisejícího s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech; |
| --- | --- | --- |

c)

V případě DSTI-O (fakultativní ukazatel) souvisejícího s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| d) | V případě LTV-C souvisejícího se stavy úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech; |
| --- | --- | --- |

d)

V případě LTV-C souvisejícího se stavy úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

vážený průměr příslušného poměru vyjádřený v procentech;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| e) | V případě splatnosti v době vzniku týkající se toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | váženou průměrnou splatnost vyjádřenou v letech; |
| --- | --- | --- |

e)

V případě splatnosti v době vzniku týkající se toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

váženou průměrnou splatnost vyjádřenou v letech;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| f) | V případě LTI-O a DTI-O souvisejících s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:






  — | vážený průměr příslušného poměru; |
| --- | --- | --- |

f)

V případě LTI-O a DTI-O souvisejících s toky úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu:

—

vážený průměr příslušného poměru;

| — | počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

—

počet smluv a související částku v národní měně členěné podle skupin uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| g) | V případě společného rozdělení LSTI-O, LTV-O a splatnosti úvěru na obytnou nemovitost v době vzniku u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

g)

V případě společného rozdělení LSTI-O, LTV-O a splatnosti úvěru na obytnou nemovitost v době vzniku u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| h) | V případě společného rozdělení LSTI-O a počáteční doby fixace úrokové sazby u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

h)

V případě společného rozdělení LSTI-O a počáteční doby fixace úrokové sazby u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| i) | V případě společného rozdělení DTI-O a LTV-O u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

i)

V případě společného rozdělení DTI-O a LTV-O u toků úvěrů na obytné nemovitosti by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly vzít v úvahu počet smluv a související částku v národní měně členěné podle kategorií uvedených ve vzoru A v příloze II tohoto doporučení.

| 3. | Pokud nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru obytných nemovitostí například, avšak nikoli výlučně proto, že tvoří významnou část stavů nebo toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje sledovat rizika v souvislosti s příslušnými ukazateli zvlášť pro nemovitosti koupené za účelem pronájmu a nemovitosti obývané vlastníkem. V tomto případě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly rovněž zvážit členění obsažená ve vzoru B v příloze II tohoto doporučení. |
| --- | --- |

3.

Pokud nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru obytných nemovitostí například, avšak nikoli výlučně proto, že tvoří významnou část stavů nebo toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje sledovat rizika v souvislosti s příslušnými ukazateli zvlášť pro nemovitosti koupené za účelem pronájmu a nemovitosti obývané vlastníkem. V tomto případě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly rovněž zvážit členění obsažená ve vzoru B v příloze II tohoto doporučení.

Doporučení C - Sledování rizik vyplývajících ze sektoru komerčních nemovitostí

| 1. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby zavedly rámec pro sledování rizik v jejich tuzemském sektoru komerčních nemovitostí. Za tímto účelem se pro účinné sledování rizik vznikajících na trhu komerčních nemovitostí doporučuje tento soubor ukazatelů:
  Ukazatele fyzického trhu komerčních nemovitostí:






  a) | cenový index; |
| --- | --- | --- |

1.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby zavedly rámec pro sledování rizik v jejich tuzemském sektoru komerčních nemovitostí. Za tímto účelem se pro účinné sledování rizik vznikajících na trhu komerčních nemovitostí doporučuje tento soubor ukazatelů:

Ukazatele fyzického trhu komerčních nemovitostí:

a)

cenový index;

| b) | index pronájmu; |
| --- | --- |

b)

index pronájmu;

| c) | index výnosů z pronájmu; |
| --- | --- |

c)

index výnosů z pronájmu;

| d) | míra neobsazenosti; |
| --- | --- |

d)

míra neobsazenosti;

| e) | zahájení výstavby; |
| --- | --- |

e)

zahájení výstavby;

Ukazatele expozic finančního systému v oblasti úvěrů na komerční nemovitosti:

| f) | toky poskytování úvěrů do komerčních nemovitostí (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

f)

toky poskytování úvěrů do komerčních nemovitostí (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| g) | toky nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

g)

toky nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| h) | toky rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

h)

toky rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| i) | toky rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti); |
| --- | --- |

i)

toky rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti);

| j) | stavy poskytování úvěrů do komerčních nemovitostí (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

j)

stavy poskytování úvěrů do komerčních nemovitostí (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| k) | stavy nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

k)

stavy nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| l) | stavy rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě); |
| --- | --- |

l)

stavy rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě);

| m) | stavy poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti); |
| --- | --- |

m)

stavy poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti);

| n) | stavy nesplácených úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti); |
| --- | --- |

n)

stavy nesplácených úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti);

| o) | stavy rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti). |
| --- | --- |

o)

stavy rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti).

Ukazatele úvěrových podmínek v případě komerčních nemovitostí:

| p) | vážený průměr LTV-O v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti; |
| --- | --- |

p)

vážený průměr LTV-O v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti;

| q) | vážený průměr stávajícího poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti; |
| --- | --- |

q)

vážený průměr stávajícího poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti;

| r) | vážený průměr poměru úrokového krytí v době vzniku (ICR-O) v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti a vážený průměr stávajícího poměru úrokového krytí (ICR-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti; |
| --- | --- |

r)

vážený průměr poměru úrokového krytí v době vzniku (ICR-O) v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti a vážený průměr stávajícího poměru úrokového krytí (ICR-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti;

| s) | vážený průměr poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu v době vzniku (DSCR-O) v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti a vážený průměr stávajícího poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti. |
| --- | --- |

s)

vážený průměr poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu v době vzniku (DSCR-O) v případě toků úvěrů na komerční nemovitosti a vážený průměr stávajícího poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR-C) v případě stavů úvěrů na komerční nemovitosti.

Informace o těchto ukazatelích by se měly týkat poskytovatelů úvěrů na individuálním základě a měly by být dostatečně reprezentativní ve vztahu k tuzemskému trhu komerčních nemovitostí.

| 2. | Má-li se za to, že investice představují významný podíl na financování komerčních nemovitostí, doporučuje se, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány do rámce pro sledování rizik pro svůj tuzemský sektor komerčních nemovitostí zahrnuly rovněž tento soubor dodatečných ukazatelů o expozicích v investicích do komerčních nemovitostí:






  a) | přímé a nepřímé toky investic do komerčních nemovitostí; |
| --- | --- | --- |

2.

Má-li se za to, že investice představují významný podíl na financování komerčních nemovitostí, doporučuje se, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány do rámce pro sledování rizik pro svůj tuzemský sektor komerčních nemovitostí zahrnuly rovněž tento soubor dodatečných ukazatelů o expozicích v investicích do komerčních nemovitostí:

a)

přímé a nepřímé toky investic do komerčních nemovitostí;

| b) | toky úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí; |
| --- | --- |

b)

toky úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí;

| c) | přímé a nepřímé stavy investic do komerčních nemovitostí; |
| --- | --- |

c)

přímé a nepřímé stavy investic do komerčních nemovitostí;

| d) | stavy úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

d)

stavy úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí.

Informace o těchto ukazatelích by se měly týkat investorů na individuálním základě a měly by být dostatečně reprezentativní ve vztahu k tuzemskému trhu komerčních nemovitostí.

| 3. | Při výpočtu ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby postupovaly podle pokynů uvedených v příloze V a je-li to vhodné v případě komerčních nemovitostí, v příloze IV tohoto doporučení. |
| --- | --- |

3.

Při výpočtu ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby postupovaly podle pokynů uvedených v příloze V a je-li to vhodné v případě komerčních nemovitostí, v příloze IV tohoto doporučení.

| 4. | Na základě ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby sledovaly vývoj tuzemského sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká fyzického trhu, toků poskytování úvěrů a investic (včetně toků nesplácených úvěrů, rezerv na krytí úvěrových ztrát a úprav ocenění investic) a odpovídajících úvěrových podmínek. K tomuto sledování by mělo docházet alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů úvěrů a investic (včetně stavů nesplácených úvěrů, rezerv na krytí úvěrových ztrát a úprav ocenění investic) a odpovídajících úvěrových podmínek. |
| --- | --- |

4.

Na základě ukazatelů uvedených v odstavcích 1 a 2 se vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby sledovaly vývoj tuzemského sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká fyzického trhu, toků poskytování úvěrů a investic (včetně toků nesplácených úvěrů, rezerv na krytí úvěrových ztrát a úprav ocenění investic) a odpovídajících úvěrových podmínek. K tomuto sledování by mělo docházet alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů úvěrů a investic (včetně stavů nesplácených úvěrů, rezerv na krytí úvěrových ztrát a úprav ocenění investic) a odpovídajících úvěrových podmínek.

Doporučení D - Relevantní informace o sektoru komerčních nemovitostí

| 1. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly příslušné ukazatele uvedené ve vzorech A, B a C v příloze III tohoto doporučení. Tyto vzory obsahují pokyny k míře podrobnosti informací nezbytných ke sledování rizik vznikajících v tuzemském sektoru komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

1.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly příslušné ukazatele uvedené ve vzorech A, B a C v příloze III tohoto doporučení. Tyto vzory obsahují pokyny k míře podrobnosti informací nezbytných ke sledování rizik vznikajících v tuzemském sektoru komerčních nemovitostí.

| 2. | Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly rizika týkající se různých ukazatelů na základě následujících informací uvedených ve vzorech A, B a C v příloze III tohoto doporučení:






  a) | V případě cenového indexu, indexu pronájmu, indexu výnosů z pronájmu, míry neobsazenosti a zahájení výstavby by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly rizika týkající se různých ukazatelů na základě následujících informací uvedených ve vzorech A, B a C v příloze III tohoto doporučení:

a)

V případě cenového indexu, indexu pronájmu, indexu výnosů z pronájmu, míry neobsazenosti a zahájení výstavby by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti. |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti.

| b) | V případě toků a stavů úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní markoobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- |

b)

V případě toků a stavů úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní markoobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti;

| — | druhu investora; |
| --- | --- |

—

druhu investora;

| — | státní příslušnosti investora. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti investora.

| c) | V případě toků a stavů poskytování úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- |

c)

V případě toků a stavů poskytování úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti;

| — | druhu věřitele; |
| --- | --- |

—

druhu věřitele;

| — | státní příslušnosti věřitele. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti věřitele.

| d) | V případě toků a stavů nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie nesplácených úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- |

d)

V případě toků a stavů nesplácených úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie nesplácených úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti;

| — | druhu věřitele; |
| --- | --- |

—

druhu věřitele;

| — | státní příslušnosti věřitele. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti věřitele.

| e) | V případě toků a stavů rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie rezervy na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- |

e)

V případě toků a stavů rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti a dílčí kategorie rezervy na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti;

| — | druhu věřitele; |
| --- | --- |

—

druhu věřitele;

| — | státní příslušnosti věřitele. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti věřitele.

| 3. | Má-li se za to, že investice představují významný podíl na financování komerčních nemovitostí, doporučuje se, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány do rámce pro sledování rizik pro svůj tuzemský sektor komerčních nemovitostí zahrnuly rovněž tento soubor dodatečných informací o expozicích v investicích do komerčních nemovitostí, jež jsou uvedeny ve vzoru B v příloze III tohoto doporučení:






  a) | V případě toků a stavů investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | přímé držby komerčních nemovitostí; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Má-li se za to, že investice představují významný podíl na financování komerčních nemovitostí, doporučuje se, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány do rámce pro sledování rizik pro svůj tuzemský sektor komerčních nemovitostí zahrnuly rovněž tento soubor dodatečných informací o expozicích v investicích do komerčních nemovitostí, jež jsou uvedeny ve vzoru B v příloze III tohoto doporučení:

a)

V případě toků a stavů investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

přímé držby komerčních nemovitostí;

| — | nepřímé držby komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

—

nepřímé držby komerčních nemovitostí.

| b) | V případě toků a stavů přímých investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu nemovitosti; |
| --- | --- | --- |

b)

V případě toků a stavů přímých investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu nemovitosti;

| — | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

—

umístění nemovitosti;

| — | druhu investora; |
| --- | --- |

—

druhu investora;

| — | státní příslušnosti investora. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti investora.

| c) | V případě toků a stavů nepřímých investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:






  — | druhu investora; |
| --- | --- | --- |

c)

V případě toků a stavů nepřímých investic do komerčních nemovitostí by vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly zvážit členění podle:

—

druhu investora;

| — | státní příslušnosti investora. |
| --- | --- |

—

státní příslušnosti investora.

Doporučení E - Zveřejnění údajů o expozicích na národních trzích komerčních nemovitostí ze strany evropských orgánů dohledu

| 1. | Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA), Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) se doporučuje, aby alespoň jednou ročně zveřejňovaly agregované údaje o expozicích subjektů, které podléhají jejich dohledu, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii v souladu s pokyny obsaženými v příloze V.9 tohoto doporučení. Tyto agregované údaje by měly vycházet z informací, které jsou evropským orgánům dohledu k dispozici na základě stávající zpravodajské povinnosti. |
| --- | --- |

1.

Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA), Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) se doporučuje, aby alespoň jednou ročně zveřejňovaly agregované údaje o expozicích subjektů, které podléhají jejich dohledu, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii v souladu s pokyny obsaženými v příloze V.9 tohoto doporučení. Tyto agregované údaje by měly vycházet z informací, které jsou evropským orgánům dohledu k dispozici na základě stávající zpravodajské povinnosti.

ODDÍL 2

PROVÁDĚNÍ

1.   Definice

| 1. | Pro účely tohoto doporučení a s ohledem na další technické specifikace v příloze IV a příloze V tohoto doporučení se rozumí:






  (1) | „dlužníkem“ osoba, která podepsala nebo spolupodepsala smlouvu o úvěru na obytnou nemovitost nebo smlouvu o úvěru na komerční nemovitost a která od věřitele získala financování; |
| --- | --- | --- |

1.

Pro účely tohoto doporučení a s ohledem na další technické specifikace v příloze IV a příloze V tohoto doporučení se rozumí:

(1)

„dlužníkem“ osoba, která podepsala nebo spolupodepsala smlouvu o úvěru na obytnou nemovitost nebo smlouvu o úvěru na komerční nemovitost a která od věřitele získala financování;

| (2) | „úvěrem na nemovitost koupenou za účelem pronájmu“ součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti koupené za účelem pronájmu v okamžiku vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(2)

„úvěrem na nemovitost koupenou za účelem pronájmu“ součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti koupené za účelem pronájmu v okamžiku vzniku úvěru;

| (3) | „nemovitostí koupenou za účelem pronájmu“ obytná nemovitost přímo vlastněná soukromou domácností primárně pro účely pronájmu nájemcům; |
| --- | --- |

(3)

„nemovitostí koupenou za účelem pronájmu“ obytná nemovitost přímo vlastněná soukromou domácností primárně pro účely pronájmu nájemcům;

| (4) | „komerční nemovitostí“ nemovitost vytvářející příjem, a to buď stávající, nebo ve výstavbě, s výjimkou:






  a) | sociálního bydlení; |
| --- | --- | --- |

(4)

„komerční nemovitostí“ nemovitost vytvářející příjem, a to buď stávající, nebo ve výstavbě, s výjimkou:

a)

sociálního bydlení;

| b) | nemovitosti ve vlastnictví konečných uživatelů; |
| --- | --- |

b)

nemovitosti ve vlastnictví konečných uživatelů;

| c) | nemovitosti koupené za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

c)

nemovitosti koupené za účelem pronájmu.

Je-li využití nemovitosti smíšené, a to jako obytná nemovitost i komerční nemovitost, měla by být považována za dvě různé nemovitosti (například na základě plochy určené pro jednotlivé účely využití), je-li takové členění možné; jinak lze takovou nemovitost klasifikovat podle jejího převládajícího využití;

| (5) | „úvěrem na komerční nemovitost“ úvěr, jehož účelem je nabytí komerční nemovitosti (nebo souboru komerčních nemovitostí), nebo úvěr, který je zajištěn komerční nemovitostí (nebo souborem komerčních nemovitostí); |
| --- | --- |

(5)

„úvěrem na komerční nemovitost“ úvěr, jehož účelem je nabytí komerční nemovitosti (nebo souboru komerčních nemovitostí), nebo úvěr, který je zajištěn komerční nemovitostí (nebo souborem komerčních nemovitostí);

| (6) | „zahájením výstavby“ plocha nových komerčních stavebních projektů započatých během vykazovaného období, vyjádřená v metrech čtverečních; není-li tato informace k dispozici, může se zahájením výstavby rozumět počet nových komerčních stavebních projektů započatých během vykazovaného období; |
| --- | --- |

(6)

„zahájením výstavby“ plocha nových komerčních stavebních projektů započatých během vykazovaného období, vyjádřená v metrech čtverečních; není-li tato informace k dispozici, může se zahájením výstavby rozumět počet nových komerčních stavebních projektů započatých během vykazovaného období;

| (7) | „stávajícím poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (LTV-C) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti k datu vykazování v poměru ke stávající hodnotě nemovitosti; |
| --- | --- |

(7)

„stávajícím poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (LTV-C) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti k datu vykazování v poměru ke stávající hodnotě nemovitosti;

| (8) | „stávající hodnotou nemovitosti“ hodnota nemovitosti stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem; není-li takové ohodnocení k dispozici, stávající hodnota nemovitosti může být odhadnuta za pomoci indexu hodnoty nemovitostí, který je dostatečně podrobný, pokud se týká geografického členění a druhu nemovitosti; není-li k dispozici ani tento index hodnoty nemovitostí, lze použít index cen nemovitostí, který je dostatečně podrobný, pokud se týká geografického členění a druhu nemovitosti, s tím, že se uplatní vhodně zvolené snížení hodnoty za účelem zohlednění znehodnocení nemovitosti; |
| --- | --- |

(8)

„stávající hodnotou nemovitosti“ hodnota nemovitosti stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem; není-li takové ohodnocení k dispozici, stávající hodnota nemovitosti může být odhadnuta za pomoci indexu hodnoty nemovitostí, který je dostatečně podrobný, pokud se týká geografického členění a druhu nemovitosti; není-li k dispozici ani tento index hodnoty nemovitostí, lze použít index cen nemovitostí, který je dostatečně podrobný, pokud se týká geografického členění a druhu nemovitosti, s tím, že se uplatní vhodně zvolené snížení hodnoty za účelem zohlednění znehodnocení nemovitosti;

| (9) | „obsluhou dluhu“ společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období (obvykle jeden rok); |
| --- | --- |

(9)

„obsluhou dluhu“ společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období (obvykle jeden rok);

| (10) | „poměrem pokrytí nákladů na obsluhu dluhu“ (DSCR) roční příjem plynoucí z nájmů komerční nemovitosti, jež je alespoň částečně financovaná dluhem, očištěný o daně a provozní výdaje na udržování hodnoty nemovitosti, v poměru k ročním nákladům na obsluhu dluhu vyplývajícího z úvěru zajištěného nemovitostí; poměr může být hodnotou v době vzniku úvěru (DSCR-O) nebo stávající hodnotou (DSCR-C); |
| --- | --- |

(10)

„poměrem pokrytí nákladů na obsluhu dluhu“ (DSCR) roční příjem plynoucí z nájmů komerční nemovitosti, jež je alespoň částečně financovaná dluhem, očištěný o daně a provozní výdaje na udržování hodnoty nemovitosti, v poměru k ročním nákladům na obsluhu dluhu vyplývajícího z úvěru zajištěného nemovitostí; poměr může být hodnotou v době vzniku úvěru (DSCR-O) nebo stávající hodnotou (DSCR-C);

| (11) | „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku“ (DSTI-O) roční celkové náklady na správu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(11)

„poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku“ (DSTI-O) roční celkové náklady na správu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| (12) | „poměrem dluhu k příjmům v době vzniku“ (DTI-O) celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(12)

„poměrem dluhu k příjmům v době vzniku“ (DTI-O) celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| (13) | „disponibilním příjmem“ celkový roční disponibilní příjem dlužníka zaznamenaný poskytovatelem úvěru v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost, který pokrývá všechny zdroje příjmu po odečtení daní (očištěných o slevy na daních) a pojistného (například na zdravotní pojištění, sociální zabezpečení nebo pojištění léčebných výloh) a před odečtením výdajů; |
| --- | --- |

(13)

„disponibilním příjmem“ celkový roční disponibilní příjem dlužníka zaznamenaný poskytovatelem úvěru v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost, který pokrývá všechny zdroje příjmu po odečtení daní (očištěných o slevy na daních) a pojistného (například na zdravotní pojištění, sociální zabezpečení nebo pojištění léčebných výloh) a před odečtením výdajů;

| (14) | „kupujícím, který kupuje poprvé“ dlužník, jemuž dosud nebyl poskytnut žádný úvěr na obytnou nemovitost; je-li dáno více dlužníků (v případě osob, které spolupodepisují úvěr na obytnou nemovitost) a jednomu z těchto dlužníků byl již dříve poskytnut úvěr na obytnou nemovitost, nepovažuje se žádný z těchto dlužníků za kupujícího, který kupuje poprvé; |
| --- | --- |

(14)

„kupujícím, který kupuje poprvé“ dlužník, jemuž dosud nebyl poskytnut žádný úvěr na obytnou nemovitost; je-li dáno více dlužníků (v případě osob, které spolupodepisují úvěr na obytnou nemovitost) a jednomu z těchto dlužníků byl již dříve poskytnut úvěr na obytnou nemovitost, nepovažuje se žádný z těchto dlužníků za kupujícího, který kupuje poprvé;

| (15) | „toky úvěrů“ nové vytváření úvěrů v průběhu vykazovaného období; opětovně sjednané úvěry by v tomto novém vytváření úvěrů měly být zahrnuty, pokud je věřitel považuje za nové úvěrové smlouvy; |
| --- | --- |

(15)

„toky úvěrů“ nové vytváření úvěrů v průběhu vykazovaného období; opětovně sjednané úvěry by v tomto novém vytváření úvěrů měly být zahrnuty, pokud je věřitel považuje za nové úvěrové smlouvy;

| (16) | „plně amortizovaným úvěrem“ úvěr na obytnou nemovitost, který je charakterizován periodickými splátkami jistiny podle splátkového kalendáře po dobu trvání úvěru, tak aby jistina byla v plném rozsahu splacena v době splatnosti úvěru; |
| --- | --- |

(16)

„plně amortizovaným úvěrem“ úvěr na obytnou nemovitost, který je charakterizován periodickými splátkami jistiny podle splátkového kalendáře po dobu trvání úvěru, tak aby jistina byla v plném rozsahu splacena v době splatnosti úvěru;

| (17) | „nemovitostí vytvářející příjem“ všechny nemovitosti, které vytvářejí příjem v podobě nájmů nebo zisku z jejich prodeje; |
| --- | --- |

(17)

„nemovitostí vytvářející příjem“ všechny nemovitosti, které vytvářejí příjem v podobě nájmů nebo zisku z jejich prodeje;

| (18) | „poměrem úrokového krytí“ (ICR) hrubý roční výnos z nájmů nemovitosti koupené za účelem pronájmu (tj. před odečtením provozních výdajů a zdaněním) nebo čistý roční výnos z nájmů komerční nemovitosti nebo souboru nemovitostí v poměru k ročním úrokovým nákladům na úvěr zajištěný touto nemovitostí nebo souborem nemovitostí; poměr může být hodnotou v době vzniku úvěru (ICR-O) nebo stávající hodnotou (ICR-C); |
| --- | --- |

(18)

„poměrem úrokového krytí“ (ICR) hrubý roční výnos z nájmů nemovitosti koupené za účelem pronájmu (tj. před odečtením provozních výdajů a zdaněním) nebo čistý roční výnos z nájmů komerční nemovitosti nebo souboru nemovitostí v poměru k ročním úrokovým nákladům na úvěr zajištěný touto nemovitostí nebo souborem nemovitostí; poměr může být hodnotou v době vzniku úvěru (ICR-O) nebo stávající hodnotou (ICR-C);

| (19) | „rezervami na krytí úvěrových ztrát“ celkový objem rezerv vytvořených v úvěrovém portfoliu s cílem zohlednit případné budoucí úvěrové ztráty; |
| --- | --- |

(19)

„rezervami na krytí úvěrových ztrát“ celkový objem rezerv vytvořených v úvěrovém portfoliu s cílem zohlednit případné budoucí úvěrové ztráty;

| (20) | „poskytnutými úvěry“ celkové úvěry na obytné nemovitosti (vyjádřené jako počet úvěrů nebo jako hodnota úvěrů), které byly poskytnuty ve vykazovaném období; |
| --- | --- |

(20)

„poskytnutými úvěry“ celkové úvěry na obytné nemovitosti (vyjádřené jako počet úvěrů nebo jako hodnota úvěrů), které byly poskytnuty ve vykazovaném období;

| (21) | „obsluhou úvěru“ společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova úvěru na obytnou nemovitost po určité období (obvykle jeden rok); |
| --- | --- |

(21)

„obsluhou úvěru“ společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova úvěru na obytnou nemovitost po určité období (obvykle jeden rok);

| (22) | „poměrem nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku“ (LSTI-O) roční náklady na obsluhu úvěru na obytnou nemovitost v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(22)

„poměrem nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku“ (LSTI-O) roční náklady na obsluhu úvěru na obytnou nemovitost v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| (23) | „poměrem úvěru k nákladům“ (LTC) počáteční částka všech poskytnutých úvěrů v poměru k výši nákladů spojených s výstavbou nemovitosti do dokončení; |
| --- | --- |

(23)

„poměrem úvěru k nákladům“ (LTC) počáteční částka všech poskytnutých úvěrů v poměru k výši nákladů spojených s výstavbou nemovitosti do dokončení;

| (24) | „poměrem úvěru k příjmům v době vzniku“ (LTI-O) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(24)

„poměrem úvěru k příjmům v době vzniku“ (LTI-O) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| (25) | „poměrem úvěru k nájmu v době vzniku“ (LTR-O) úvěr dlužníka na nemovitost koupenou za účelem pronájmu v době vzniku úvěru v poměru k hrubému ročnímu výnosu z nájmů z nemovitosti koupené za účelem pronájmu (tj. před odečtením provozních výdajů a zdaněním); |
| --- | --- |

(25)

„poměrem úvěru k nájmu v době vzniku“ (LTR-O) úvěr dlužníka na nemovitost koupenou za účelem pronájmu v době vzniku úvěru v poměru k hrubému ročnímu výnosu z nájmů z nemovitosti koupené za účelem pronájmu (tj. před odečtením provozních výdajů a zdaněním);

| (26) | „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku“ (LTV-O) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(26)

„poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku“ (LTV-O) součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

| (27) | „splatností v době vzniku“ doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

(27)

„splatností v době vzniku“ doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

| (28) | „vnitrostátním makroobezřetnostním orgánem“ orgán, kterému je na základě vnitrostátních právních předpisů svěřeno provádění makroobezřetnostní politiky ve smyslu doporučení B v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 (9); |
| --- | --- |

(28)

„vnitrostátním makroobezřetnostním orgánem“ orgán, kterému je na základě vnitrostátních právních předpisů svěřeno provádění makroobezřetnostní politiky ve smyslu doporučení B v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 (9);

| (29) | „neamortizovaným úvěrem“ úvěr na obytnou nemovitost, který je charakterizován periodickými splátkami maximálně jen úroků z úvěru; neamortizované úvěry, u nichž existuje možnost splacení, by měly být případně identifikovány samostatně; |
| --- | --- |

(29)

„neamortizovaným úvěrem“ úvěr na obytnou nemovitost, který je charakterizován periodickými splátkami maximálně jen úroků z úvěru; neamortizované úvěry, u nichž existuje možnost splacení, by měly být případně identifikovány samostatně;

| (30) | „nesplácenými úvěry“ úvěrové expozice, které splňují alespoň jedno z těchto kritérií:






  a) | podstatné expozice, které jsou více než 90 dnů po splatnosti; |
| --- | --- | --- |

(30)

„nesplácenými úvěry“ úvěrové expozice, které splňují alespoň jedno z těchto kritérií:

a)

podstatné expozice, které jsou více než 90 dnů po splatnosti;

| b) | má se za to, že dlužník pravděpodobně zcela nesplatí své úvěrové závazky bez realizace zajištění, a to bez ohledu na existenci částky po splatnosti či na počet dnů po splatnosti; |
| --- | --- |

b)

má se za to, že dlužník pravděpodobně zcela nesplatí své úvěrové závazky bez realizace zajištění, a to bez ohledu na existenci částky po splatnosti či na počet dnů po splatnosti;

| (31) | „úvěrem na nemovitost obývanou vlastníkem“ součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší na obytné nemovitosti, které dlužník v okamžiku vzniku úvěru zajistil obytnou nemovitostí obývanou vlastníkem; |
| --- | --- |

(31)

„úvěrem na nemovitost obývanou vlastníkem“ součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší na obytné nemovitosti, které dlužník v okamžiku vzniku úvěru zajistil obytnou nemovitostí obývanou vlastníkem;

| (32) | „nemovitostí obývanou vlastníkem“ jakákoli obytná nemovitost, kterou vlastní soukromá domácnost za účelem poskytnutí přístřeší pro vlastníka této nemovitosti; |
| --- | --- |

(32)

„nemovitostí obývanou vlastníkem“ jakákoli obytná nemovitost, kterou vlastní soukromá domácnost za účelem poskytnutí přístřeší pro vlastníka této nemovitosti;

| (33) | „částečně amortizovanými úvěry“ spojení více úvěrů na obytné nemovitosti s různými druhy amortizace; |
| --- | --- |

(33)

„částečně amortizovanými úvěry“ spojení více úvěrů na obytné nemovitosti s různými druhy amortizace;

| (34) | „nemovitostí ve výstavbě“ všechny nemovitosti, jejichž výstavba stále probíhá a které mají po dokončení svému vlastníkovi poskytovat výnos ve formě nájmu nebo zisku z prodeje; nezahrnuje demolici budov nebo pozemky vyklízené pro účely možné budoucí výstavby; |
| --- | --- |

(34)

„nemovitostí ve výstavbě“ všechny nemovitosti, jejichž výstavba stále probíhá a které mají po dokončení svému vlastníkovi poskytovat výnos ve formě nájmu nebo zisku z prodeje; nezahrnuje demolici budov nebo pozemky vyklízené pro účely možné budoucí výstavby;

| (35) | „indexem hodnoty nemovitostí“ index, který odráží průběžné změny ceny i kvality nemovitosti a kterým je například index sestavovaný na základě údajů o transakcích; |
| --- | --- |

(35)

„indexem hodnoty nemovitostí“ index, který odráží průběžné změny ceny i kvality nemovitosti a kterým je například index sestavovaný na základě údajů o transakcích;

| (36) | „nájemným“ peněžní částka, kterou nájemce skutečně platí vlastníkovi nemovitosti, a to bez pobídek (např. doby, po kterou se neplatí nájem, příspěvků na renovaci) a poplatků; |
| --- | --- |

(36)

„nájemným“ peněžní částka, kterou nájemce skutečně platí vlastníkovi nemovitosti, a to bez pobídek (např. doby, po kterou se neplatí nájem, příspěvků na renovaci) a poplatků;

| (37) | „výnosem z pronájmu“ poměr ročního nájemného k tržní ceně nemovitosti; |
| --- | --- |

(37)

„výnosem z pronájmu“ poměr ročního nájemného k tržní ceně nemovitosti;

| (38) | „obytnými nemovitostmi“ nemovitosti nacházející se na území tuzemska, které jsou k dispozici pro účely bydlení a které nabyla, vystavěla či renovovala soukromá domácnost, které nejsou kvalifikovány jako komerční nemovitost. Je-li využití nemovitosti smíšené, měla by být považována za dvě různé nemovitosti (například na základě plochy určené pro jednotlivé účely využití), je-li takové členění možné; jinak lze takovou nemovitost klasifikovat podle jejího převládajícího využití; |
| --- | --- |

(38)

„obytnými nemovitostmi“ nemovitosti nacházející se na území tuzemska, které jsou k dispozici pro účely bydlení a které nabyla, vystavěla či renovovala soukromá domácnost, které nejsou kvalifikovány jako komerční nemovitost. Je-li využití nemovitosti smíšené, měla by být považována za dvě různé nemovitosti (například na základě plochy určené pro jednotlivé účely využití), je-li takové členění možné; jinak lze takovou nemovitost klasifikovat podle jejího převládajícího využití;

| (39) | „úvěrem na obytnou nemovitost“ úvěr poskytnutý soukromé domácnosti, který je nezávisle na účelu úvěru zajištěn obytnou nemovitostí; |
| --- | --- |

(39)

„úvěrem na obytnou nemovitost“ úvěr poskytnutý soukromé domácnosti, který je nezávisle na účelu úvěru zajištěn obytnou nemovitostí;

| (40) | „rámcem pro sledování rizik“ pravidelný proces sledování a posuzování systémových rizik vyplývajících z tuzemského trhu nemovitostí, který je založen na spolehlivých analytických metodách a dostatečně reprezentativních údajích; |
| --- | --- |

(40)

„rámcem pro sledování rizik“ pravidelný proces sledování a posuzování systémových rizik vyplývajících z tuzemského trhu nemovitostí, který je založen na spolehlivých analytických metodách a dostatečně reprezentativních údajích;

| (41) | „dostatečně reprezentativními údaji“ údaje získané na základě metody vzorků, které se týkají relevantních znaků, o nichž je známo, že se vyskytují ve statistickém souboru jednotek; nejsou předepsány žádné konkrétní metody vzorků a vnitrostátní postupy se považují za dostatečné, pokud je podle odborného stanoviska lze považovat za postupy, které generují objektivní výsledky; |
| --- | --- |

(41)

„dostatečně reprezentativními údaji“ údaje získané na základě metody vzorků, které se týkají relevantních znaků, o nichž je známo, že se vyskytují ve statistickém souboru jednotek; nejsou předepsány žádné konkrétní metody vzorků a vnitrostátní postupy se považují za dostatečné, pokud je podle odborného stanoviska lze považovat za postupy, které generují objektivní výsledky;

| (42) | „mírou neobsazenosti“ plocha, která je k dispozici pro účely pronájmu, v poměru k celkové ploše nemovitosti; |
| --- | --- |

(42)

„mírou neobsazenosti“ plocha, která je k dispozici pro účely pronájmu, v poměru k celkové ploše nemovitosti;

| (43) | „úpravami ocenění investic“ náklady, které investor nese za účelem zaúčtování možných budoucích ztrát z investic z důvodu převládajících tržních podmínek; |
| --- | --- |

(43)

„úpravami ocenění investic“ náklady, které investor nese za účelem zaúčtování možných budoucích ztrát z investic z důvodu převládajících tržních podmínek;

| (44) | „hodnotou nemovitosti v době vzniku“ nižší hodnota z těchto dvou hodnot: transakční hodnota nemovitosti (například uvedená v notářské listině), nebo hodnota stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem v době vzniku úvěru; je-li k dispozici pouze jedna z těchto hodnot, měla by být použita tato hodnota. |
| --- | --- |

(44)

„hodnotou nemovitosti v době vzniku“ nižší hodnota z těchto dvou hodnot: transakční hodnota nemovitosti (například uvedená v notářské listině), nebo hodnota stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem v době vzniku úvěru; je-li k dispozici pouze jedna z těchto hodnot, měla by být použita tato hodnota.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | toto doporučení obsahuje pouze ukazatele nezbytné pro účely finanční stability, u nichž byly identifikovány chybějící údaje; |
| --- | --- | --- |

1.

Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

a)

toto doporučení obsahuje pouze ukazatele nezbytné pro účely finanční stability, u nichž byly identifikovány chybějící údaje;

| b) | je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na:






  i) | velikost a vývoj trhů obytných a komerčních nemovitostí v členských státech; |
| --- | --- | --- |

b)

je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na:

i)

velikost a vývoj trhů obytných a komerčních nemovitostí v členských státech;

| ii) | pravomoci jednotlivých vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů; |
| --- | --- |

ii)

pravomoci jednotlivých vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů;

| iii) | cíle a obsah každého doporučení; |
| --- | --- |

iii)

cíle a obsah každého doporučení;

| c) | při posuzování toho, jak jsou prováděna doporučení A až D, je rovněž třeba brát v úvahu pokrok dosažený při shromažďování údajů na úrovni Unie, jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění; |
| --- | --- |

c)

při posuzování toho, jak jsou prováděna doporučení A až D, je rovněž třeba brát v úvahu pokrok dosažený při shromažďování údajů na úrovni Unie, jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění;

| d) | zvláštní kritéria pro provádění doporučení A až E jsou uvedena v příloze I tohoto doporučení. |
| --- | --- |

d)

zvláštní kritéria pro provádění doporučení A až E jsou uvedena v příloze I tohoto doporučení.

| 2. | Příjemci doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

Příjemci doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

| b) | hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

Příjemci doporučení se vyzývají, aby informovali ESRB a Radu o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění, a to v souladu s tímto časovým rámcem:

| 1. | Doporučení A







  a) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení A. |
| --- | --- | --- |

1.

Doporučení A

a)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení A.

| b) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení A. |
| --- | --- |

b)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení A.

| 2. | Doporučení B







  a) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení B. |
| --- | --- | --- |

2.

Doporučení B

a)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení B.

| b) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení B. |
| --- | --- |

b)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení B.

| 3. | Doporučení C







  a) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení C. |
| --- | --- | --- |

3.

Doporučení C

a)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení C.

| b) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení C. |
| --- | --- |

b)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení C.

| 4. | Doporučení D







  a) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení D. |
| --- | --- | --- |

4.

Doporučení D

a)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2018 ESRB a Radě předložily předběžnou zprávu o informacích, které jsou k dispozici nebo dle očekávání budou k dispozici, pro účely provedení doporučení D.

| b) | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení D. |
| --- | --- |

b)

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 ESRB a Radě předložily závěrečnou zprávu o provádění doporučení D.

| 5. | Doporučení E







  a) | Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby do 31. prosince 2017 definovaly vzor pro zveřejňování údajů o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii; |
| --- | --- | --- |

5.

Doporučení E

a)

Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby do 31. prosince 2017 definovaly vzor pro zveřejňování údajů o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii;

| b) | Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby do 30. června 2018 zveřejnily údaje uvedené v písmenu a) k 31. prosinci 2017. |
| --- | --- |

b)

Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby do 30. června 2018 zveřejnily údaje uvedené v písmenu a) k 31. prosinci 2017.

| c) | Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby od 31. března 2019 každoročně zveřejňovaly údaje uvedené v písmenu a) k 31. prosinci předcházejícího roku. |
| --- | --- |

c)

Evropské orgány dohledu se vyzývají, aby od 31. března 2019 každoročně zveřejňovaly údaje uvedené v písmenu a) k 31. prosinci předcházejícího roku.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci vykazování, poskytne jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesní postup a lhůty pro následné podávání informací; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariát ESRB bude:

a)

napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci vykazování, poskytne jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesní postup a lhůty pro následné podávání informací;

| b) | ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytne jim pomoc na jejich žádost, a o návazných krocích bude informovat Generální radu prostřednictvím řídícího výboru. |
| --- | --- |

b)

ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytne jim pomoc na jejich žádost, a o návazných krocích bude informovat Generální radu prostřednictvím řídícího výboru.

| 2. | Generální rada hodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená příjemci tohoto doporučení a případně může rozhodnout o tom, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho příjemce řádně nezdůvodnil svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Generální rada hodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená příjemci tohoto doporučení a případně může rozhodnout o tom, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho příjemce řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. října 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  ESRB, „Report on residential real estate and financial stability in the EU“ (Zpráva o obytných nemovitostech a finanční stabilitě v EU), prosinec 2015.

3

Report on residential real estate and financial stability in the EU

(4)  ESRB, „Report on commercial real estate and financial stability in the EU“ (Zpráva o komerčních nemovitostech a finanční stabilitě v EU), prosinec 2015.

4

Report on commercial real estate and financial stability in the EU

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

6

(7)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).

7

(8)  Národní centrální banky mohou udělovat výjimky malým úvěrovým institucím, pokud společný příspěvek všech úvěrových institucí, kterým je udělena výjimka, do celkové nesplacené částky úvěrů ve zpravodajském členském státě nepřesáhne 2 %.

8

(9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1).

9

---

PŘÍLOHA I

KRITÉRIA PRO SOULAD S DOPORUČENÍMI

1.   Doporučení A

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení A.1 a A.2, pokud:

| a) | posuzují, zda jsou příslušné ukazatele týkající se úvěrových podmínek pro úvěry na obytné nemovitosti zohledněny nebo provedeny v rámci pro sledování rizika v sektoru obytných nemovitostí v jejich jurisdikci; |
| --- | --- |

a)

posuzují, zda jsou příslušné ukazatele týkající se úvěrových podmínek pro úvěry na obytné nemovitosti zohledněny nebo provedeny v rámci pro sledování rizika v sektoru obytných nemovitostí v jejich jurisdikci;

| b) | posuzují pokrok při užívání ukazatelů uvedených v doporučení A.1 pro účely tohoto sledování; |
| --- | --- |

b)

posuzují pokrok při užívání ukazatelů uvedených v doporučení A.1 pro účely tohoto sledování;

| c) | posuzují, do jaké míry jsou informace, které jsou k dispozici nebo které budou dle očekávání k dispozici v budoucnu a které se týkají příslušných ukazatelů, dostatečně reprezentativní, pokud se týká stávajících úvěrových podmínek na jejich trhu úvěrů na obytné nemovitosti; |
| --- | --- |

c)

posuzují, do jaké míry jsou informace, které jsou k dispozici nebo které budou dle očekávání k dispozici v budoucnu a které se týkají příslušných ukazatelů, dostatečně reprezentativní, pokud se týká stávajících úvěrových podmínek na jejich trhu úvěrů na obytné nemovitosti;

| d) | posuzují, zda nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí nebo tvoří významnou část stavů či toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti; |
| --- | --- |

d)

posuzují, zda nemovitosti koupené za účelem pronájmu představují významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí nebo tvoří významnou část stavů či toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti;

| e) | jsou-li nemovitosti koupené za účelem pronájmu považovány za významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí nebo tvoří významnou část stavů či toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, posuzují pokrok při užívání ukazatelů pro účely sledování rizik ve smyslu doporučení A.2. |
| --- | --- |

e)

jsou-li nemovitosti koupené za účelem pronájmu považovány za významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí nebo tvoří významnou část stavů či toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, posuzují pokrok při užívání ukazatelů pro účely sledování rizik ve smyslu doporučení A.2.

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení A.3 a A.4, pokud:

| a) | zajišťují přijetí metod uvedených v příloze IV pro účely výpočtu ukazatelů uvedených v doporučení A.1 a A.2; |
| --- | --- |

a)

zajišťují přijetí metod uvedených v příloze IV pro účely výpočtu ukazatelů uvedených v doporučení A.1 a A.2;

| b) | v případech, kdy se pro výpočet příslušných ukazatelů kromě metody uvedené v příloze IV používá jiná metoda, vykazují technické znaky této metody a její účinnost při sledování rizik vznikajících v sektoru obytných nemovitostí; |
| --- | --- |

b)

v případech, kdy se pro výpočet příslušných ukazatelů kromě metody uvedené v příloze IV používá jiná metoda, vykazují technické znaky této metody a její účinnost při sledování rizik vznikajících v sektoru obytných nemovitostí;

| c) | zajišťují, že příslušné ukazatele uvedené v doporučení A.1 a A.2 se používají pro účely sledování rizik v sektoru obytných nemovitostí alespoň jednou ročně. |
| --- | --- |

c)

zajišťují, že příslušné ukazatele uvedené v doporučení A.1 a A.2 se používají pro účely sledování rizik v sektoru obytných nemovitostí alespoň jednou ročně.

2.   Doporučení B

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení B.1 a B.2, pokud:

| a) | posuzují pokrok při sledování jednorozměrného rozdělení a vybraného společného rozdělení příslušných ukazatelů uvedených ve vzoru A v příloze II; |
| --- | --- |

a)

posuzují pokrok při sledování jednorozměrného rozdělení a vybraného společného rozdělení příslušných ukazatelů uvedených ve vzoru A v příloze II;

| b) | posuzují pokrok při používání informací uvedených v doporučení B.2 a ve vzoru A v příloze II jako vodítka při sledování příslušných rizik. |
| --- | --- |

b)

posuzují pokrok při používání informací uvedených v doporučení B.2 a ve vzoru A v příloze II jako vodítka při sledování příslušných rizik.

Jsou-li nemovitosti koupené za účelem pronájmu považovány za významný zdroj rizik vyplývajících z tuzemského sektoru nemovitostí nebo tvoří významnou část stavů či toků celkových úvěrů na obytné nemovitosti, má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení B.3, pokud:

| a) | posuzují pokrok při odděleném sledování příslušných ukazatelů pro nemovitosti koupené za účelem pronájmu a nemovitosti obývané vlastníkem; |
| --- | --- |

a)

posuzují pokrok při odděleném sledování příslušných ukazatelů pro nemovitosti koupené za účelem pronájmu a nemovitosti obývané vlastníkem;

| b) | posuzují pokrok při sledování příslušných údajů členěných podle dimenzí ve smyslu vzorů A a B v příloze II. |
| --- | --- |

b)

posuzují pokrok při sledování příslušných údajů členěných podle dimenzí ve smyslu vzorů A a B v příloze II.

3.   Doporučení C

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení C.1 a C.2, pokud:

| a) | posuzují, zda jsou příslušné ukazatele týkající se tuzemských expozic komerčních nemovitostí zohledněny nebo provedeny v rámci pro sledování rizika v sektoru komerčních nemovitostí v jejich jurisdikci; |
| --- | --- |

a)

posuzují, zda jsou příslušné ukazatele týkající se tuzemských expozic komerčních nemovitostí zohledněny nebo provedeny v rámci pro sledování rizika v sektoru komerčních nemovitostí v jejich jurisdikci;

| b) | zajistí, aby ukazatele týkající se fyzického trhu, ukazatele týkající se úvěrových expozic finančního systému a ukazatele týkající se úvěrových podmínek byly zahrnuty do rámce pro sledování rizika; není-li shromažďování těchto druhů ukazatelů o fyzickém trhu v pravomoci makroobezřetnostního orgánu, považuje se tato nemožnost za dostatečný důvod pro nečinnost příslušného orgánu v dané fázi posouzení; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby ukazatele týkající se fyzického trhu, ukazatele týkající se úvěrových expozic finančního systému a ukazatele týkající se úvěrových podmínek byly zahrnuty do rámce pro sledování rizika; není-li shromažďování těchto druhů ukazatelů o fyzickém trhu v pravomoci makroobezřetnostního orgánu, považuje se tato nemožnost za dostatečný důvod pro nečinnost příslušného orgánu v dané fázi posouzení;

| c) | posuzují, zda investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí; |
| --- | --- |

c)

posuzují, zda investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí;

| d) | má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, posuzují pokrok při používání dodatečných ukazatelů pro sledování rizika uvedených v doporučení C.2; |
| --- | --- |

d)

má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, posuzují pokrok při používání dodatečných ukazatelů pro sledování rizika uvedených v doporučení C.2;

| e) | posuzují pokrok při používání ukazatelů uvedených minimálně v doporučení C.1, případně v doporučení C.2; |
| --- | --- |

e)

posuzují pokrok při používání ukazatelů uvedených minimálně v doporučení C.1, případně v doporučení C.2;

| f) | posuzují, zda jsou informace o těchto ukazatelích (které jsou k dispozici nebo které budou dle očekávání k dispozici) dostatečně reprezentativní, pokud se týká tuzemského trhu komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

f)

posuzují, zda jsou informace o těchto ukazatelích (které jsou k dispozici nebo které budou dle očekávání k dispozici) dostatečně reprezentativní, pokud se týká tuzemského trhu komerčních nemovitostí.

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení C.3 a C.4, pokud:

| a) | zajistí přijetí metod pro výpočet ukazatelů uvedených v doporučení C.1 a C.2 ve smyslu přílohy V a pokud se týká komerčních nemovitostí, ve smyslu přílohy IV; |
| --- | --- |

a)

zajistí přijetí metod pro výpočet ukazatelů uvedených v doporučení C.1 a C.2 ve smyslu přílohy V a pokud se týká komerčních nemovitostí, ve smyslu přílohy IV;

| b) | v případech, kdy se pro výpočet příslušných ukazatelů kromě metody uvedené v příloze IV a v příloze V používá jiná metoda, vykazují technické znaky této metody a její účinnost při sledování rizik vznikajících v sektoru komerčních nemovitostí; |
| --- | --- |

b)

v případech, kdy se pro výpočet příslušných ukazatelů kromě metody uvedené v příloze IV a v příloze V používá jiná metoda, vykazují technické znaky této metody a její účinnost při sledování rizik vznikajících v sektoru komerčních nemovitostí;

| c) | zajišťují, aby ukazatele uvedené v doporučení C.1 byly používány ke sledování vývoje v sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká ukazatelů fyzického trhu, toků poskytování úvěrů (včetně toků nesplácených úvěrů a rezerv na krytí úvěrových ztrát) a odpovídajících úvěrových podmínek, a alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů úvěrů (včetně stavů nesplácených úvěrů a rezerv na krytí úvěrových ztrát) a odpovídajících úvěrových podmínek; |
| --- | --- |

c)

zajišťují, aby ukazatele uvedené v doporučení C.1 byly používány ke sledování vývoje v sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká ukazatelů fyzického trhu, toků poskytování úvěrů (včetně toků nesplácených úvěrů a rezerv na krytí úvěrových ztrát) a odpovídajících úvěrových podmínek, a alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů úvěrů (včetně stavů nesplácených úvěrů a rezerv na krytí úvěrových ztrát) a odpovídajících úvěrových podmínek;

| d) | má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, zajišťují, aby ukazatele uvedené v doporučení C.2 byly používány ke sledování vývoje v sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká investičních toků (včetně úprav ocenění investic), a alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů investic (včetně úpravy ocenění investic). |
| --- | --- |

d)

má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, zajišťují, aby ukazatele uvedené v doporučení C.2 byly používány ke sledování vývoje v sektoru komerčních nemovitostí alespoň čtvrtletně, pokud se týká investičních toků (včetně úprav ocenění investic), a alespoň jednou ročně, pokud se týká stavů investic (včetně úpravy ocenění investic).

4.   Doporučení D

Má se za to, že vnitrostátní makroobezřetnostní orgány plní doporučení D, pokud:

| a) | posuzují pokrok při sledování příslušných ukazatelů uvedených ve vzorech A, B a C v příloze III; |
| --- | --- |

a)

posuzují pokrok při sledování příslušných ukazatelů uvedených ve vzorech A, B a C v příloze III;

| b) | posuzují pokrok při používání příslušných informací uvedených v doporučení D.2 a ve vzorech A, B a C v příloze III jako vodítka při sledování příslušných rizik; |
| --- | --- |

b)

posuzují pokrok při používání příslušných informací uvedených v doporučení D.2 a ve vzorech A, B a C v příloze III jako vodítka při sledování příslušných rizik;

| c) | má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, posuzují pokrok při používání příslušných informací uvedených v doporučení D.3 a ve vzoru B v příloze III jako vodítka při sledování příslušných rizik; |
| --- | --- |

c)

má-li se za to, že investice představují významný zdroj financování tuzemského sektoru komerčních nemovitostí, posuzují pokrok při používání příslušných informací uvedených v doporučení D.3 a ve vzoru B v příloze III jako vodítka při sledování příslušných rizik;

| d) | v případech, kdy se ke sledování sektoru komerčních nemovitostí používají dodatečné ukazatele, vykazují dodatečné informace, které používají ke sledování rizik. |
| --- | --- |

d)

v případech, kdy se ke sledování sektoru komerčních nemovitostí používají dodatečné ukazatele, vykazují dodatečné informace, které používají ke sledování rizik.

5.   Doporučení E

Má se za to, že evropské orgány dohledu plní doporučení E, pokud:

| a) | definují vzor pro zveřejňování údajů o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii; |
| --- | --- |

a)

definují vzor pro zveřejňování údajů o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii;

| b) | alespoň jednou ročně zveřejňují agregované údaje, které na základě stávající zpravodajské povinnosti shromáždily o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii. |
| --- | --- |

b)

alespoň jednou ročně zveřejňují agregované údaje, které na základě stávající zpravodajské povinnosti shromáždily o expozicích subjektů, nad nimiž vykonávají dohled, na jednotlivých národních trzích komerčních nemovitostí v Unii.

---

PŘÍLOHA II

INDIKATIVNÍ VZORY UKAZATELŮ O SEKTORU OBYTNÝCH NEMOVITOSTÍ

1.   Vzor A: ukazatele a související členění pro úvěry na obytné nemovitosti

| TOKY= nová tvorba úvěrů na obytné nemovitosti v průběhu vykazovaného období podle uvážení věřitele. Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům, které jsou schopny rozlišit skutečně nově poskytnuté úvěry na obytné nemovitosti od opětovně sjednaných úvěrů, je dána možnost identifikovat opětovně sjednané úvěry v rámci samostatného členění.

  STAVY= Údaje o stavech úvěrů na obytné nemovitosti k datu vykazování (např. konec roku)

  ncu= částka v národní měně

  #= počet smluv

  y= rok(y)

  Avg= průměr příslušného poměru

  o/w= of which (z toho) |
| --- |

TOKY= nová tvorba úvěrů na obytné nemovitosti v průběhu vykazovaného období podle uvážení věřitele. Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům, které jsou schopny rozlišit skutečně nově poskytnuté úvěry na obytné nemovitosti od opětovně sjednaných úvěrů, je dána možnost identifikovat opětovně sjednané úvěry v rámci samostatného členění.

STAVY= Údaje o stavech úvěrů na obytné nemovitosti k datu vykazování (např. konec roku)

ncu= částka v národní měně

# = počet smluv

y= rok(y)

Avg= průměr příslušného poměru

o/w= of which (z toho)

JEDNOROZMĚRNÉ ROZDĚLENÍ

| Přehled portfolia úvěrů na obytné nemovitosti | | TOKY | | | Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poskytnuté úvěry | | ncu, # | | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) |
| o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu | | ncu, # | | | o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu | | Avg (v %) |
| o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem | | ncu, # | | | o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem | | Avg (v %) |
| o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | ncu, # | | | o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | Avg (v %) |
| o/w úvěry v cizí měně | | ncu, # | | | o/w úvěry v cizí měně | | Avg (v %) |
| o/w plně amortizované | | ncu, # | | | o/w plně amortizované | | Avg (v %) |
| o/w částečně amortizované | | ncu, # | | | o/w částečně amortizované | | Avg (v %) |
| o/w neamortizované (*1) | | ncu, # | | | o/w neamortizované (*1) | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y | | ncu, # | | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y] | | ncu, # | | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y] | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y] | | ncu, # | | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y] | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y | | ncu, # | | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y | | Avg (v %) |
| o/w opětovně sjednané (fakultativní) | | ncu, # | | | ROZDĚLENÍ | | |
| | | | | | ≤10 % | | ncu, # |
| | | | | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O) | | TOKY | | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| | | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) | | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu | | Avg (v %) | | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem | | Avg (v %) | | | > 60 % | | ncu, # |
| o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | Avg (v %) | | | Není k dispozici | | ncu, # |
| o/w úvěry v cizí měně | | Avg (v %) | | | | | |
| o/w plně amortizované | | Avg (v %) | | | | | |
| o/w částečně amortizované | | Avg (v %) | | | Poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku (DSTI-O) (FAKULTATIVNÍ) | | TOKY |
| o/w neamortizované (*1) | | Avg (v %) | | | |
| ROZDĚLENÍ | | | | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | | ROZDĚLENÍ | | |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | | ≤10 % | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| > 110 % | | ncu, # | | | > 60 % | | ncu, # |
| Není k dispozici | | ncu, # | | | Není k dispozici | | ncu, # |

Přehled portfolia úvěrů na obytné nemovitosti

TOKY

Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O)

TOKY

Poskytnuté úvěry

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu

ncu, #

o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu

Avg (v %)

o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem

ncu, #

o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem

Avg (v %)

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

ncu, #

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

Avg (v %)

o/w úvěry v cizí měně

ncu, #

o/w úvěry v cizí měně

Avg (v %)

o/w plně amortizované

ncu, #

o/w plně amortizované

Avg (v %)

o/w částečně amortizované

ncu, #

o/w částečně amortizované

Avg (v %)

o/w neamortizované (*1)

ncu, #

o/w neamortizované (*1)

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y]

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y]

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y

Avg (v %)

o/w opětovně sjednané (fakultativní)

ncu, #

ROZDĚLENÍ

≤10 %

ncu, #

]10 % ; 20 %]

ncu, #

Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O)

TOKY

]20 % ; 30 %]

ncu, #

]30 % ; 40 %]

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

]40 % ; 50 %]

ncu, #

o/w úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu

Avg (v %)

]50 % ; 60 %]

ncu, #

o/w úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem

Avg (v %)

> 60 %

ncu, #

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

Avg (v %)

Není k dispozici

ncu, #

o/w úvěry v cizí měně

Avg (v %)

o/w plně amortizované

Avg (v %)

o/w částečně amortizované

Avg (v %)

Poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku (DSTI-O) (FAKULTATIVNÍ)

TOKY

o/w neamortizované (*1)

Avg (v %)

ROZDĚLENÍ

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

≤ 50 %

ncu, #

ROZDĚLENÍ

]50 % ; 60 %]

ncu, #

≤10 %

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]10 % ; 20 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]20 % ; 30 %]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]30 % ; 40 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]40 % ; 50 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

> 60 %

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

| Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) | | | STAVY | | Poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | | Avg (v %) | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg |
| ROZDĚLENÍ | | | | | ROZDĚLENÍ | | |
| ≤ 50 % | | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | | ncu, # | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | | ncu, # | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 110 % | | | ncu, # | | > 6 | | ncu, # |
| Není k dispozici | | | ncu, # | | Není k dispozici | | ncu, # |

Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C)

STAVY

Poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg

ROZDĚLENÍ

ROZDĚLENÍ

≤ 50 %

ncu, #

≤3

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

> 6

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

| Splatnost v době vzniku | | TOKY | | | Poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (roky) | | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg |
| ROZDĚLENÍ | | | | | ROZDĚLENÍ | | |
| ≤ 5y | | ncu, # | | | ≤3 | | ncu, # |
| ]5y ; 10y] | | ncu, # | | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]10y ; 15y] | | ncu, # | | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]15y ; 20y] | | ncu, # | | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]25y ; 30y] | | ncu, # | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]30y ; 35y] | | ncu, # | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 35y | | ncu, # | | | ]6,5 ; 7] | | ncu, # |
| Není k dispozici | | ncu, # | | | > 7 | | ncu, # |
| | | | | | Není k dispozici | | ncu, # |

Splatnost v době vzniku

TOKY

Poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (roky)

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg

ROZDĚLENÍ

ROZDĚLENÍ

≤ 5y

ncu, #

≤3

ncu, #

]5y ; 10y]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]10y ; 15y]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]15y ; 20y]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]25y ; 30y]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]30y ; 35y]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 35y

ncu, #

]6,5 ; 7]

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

> 7

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

SPOLEČNÉ ROZDĚLENÍ

| TOKY | | Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O) | | TOKY | | Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % | | Počáteční doba fixace úrokové sazby | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % |
| LTV-O ≤ 80 % | | | | | | o/w ≤ 1y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Splatnost v době vzniku | | | | | | o/w ] 1y; 5y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | o/w ] 5y; 10y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | o/w > 10y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O ]80 %-90 %] | | | | | | TOKY | | Poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O) |
| Splatnost v době vzniku | | | | | | |
| ≤ 20y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O) | | ≤ 4 | ]4 ; 6] | > 6 |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ≤ 80 % | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| LTV-O ]90 %-110 %] | | | | | | LTV-O ]90 % ; 110 %] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Splatnost v době vzniku | | | | | | LTV-O >110 % | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O >110 % | | | | | | | | | | |
| Splatnost v době vzniku | | | | | | | | | | |
| ≤ 20y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25y | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |

TOKY

Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O)

TOKY

Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O)

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

Počáteční doba fixace úrokové sazby

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

LTV-O ≤ 80 %

o/w ≤ 1y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Splatnost v době vzniku

o/w ] 1y; 5y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

o/w ] 5y; 10y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

o/w > 10y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80 %-90 %]

TOKY

Poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O)

Splatnost v době vzniku

≤ 20y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O)

≤ 4

]4 ; 6]

> 6

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ≤ 80 %

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80 % ; 90 %]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]90 %-110 %]

LTV-O ]90 % ; 110 %]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Splatnost v době vzniku

LTV-O >110 %

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O >110 %

Splatnost v době vzniku

≤ 20y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25y

ncu, #

ncu, #

ncu, #

2.   Vzor B: ukazatele a související členění pro úvěry na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na obytné nemovitosti obývané vlastníkem

| TOKY= nová tvorba úvěrů na obytné nemovitosti v průběhu vykazovaného období podle uvážení věřitele. Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům, které jsou schopny rozlišit skutečně nově poskytnuté úvěry na obytné nemovitosti od opětovně sjednaných úvěrů, je dána možnost identifikovat opětovně sjednané úvěry v rámci samostatného členění.

  STAVY= údaje o stavech úvěrů na obytné nemovitosti k datu vykazování (např. konec roku)

  ncu= částka v národní měně

  #= počet smluv

  y= rok(y)

  Avg= průměr příslušného poměru

  o/w= of which (z toho) |
| --- |

TOKY= nová tvorba úvěrů na obytné nemovitosti v průběhu vykazovaného období podle uvážení věřitele. Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům, které jsou schopny rozlišit skutečně nově poskytnuté úvěry na obytné nemovitosti od opětovně sjednaných úvěrů, je dána možnost identifikovat opětovně sjednané úvěry v rámci samostatného členění.

STAVY= údaje o stavech úvěrů na obytné nemovitosti k datu vykazování (např. konec roku)

ncu= částka v národní měně

# = počet smluv

y= rok(y)

Avg= průměr příslušného poměru

o/w= of which (z toho)

ÚVĚRY NA NEMOVITOSTI KOUPENÉ ZA ÚČELEM PRONÁJMU

| Přehled úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu | | TOKY | | Poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O); | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poskytnuté úvěry | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg |
| o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | ncu, # | | ROZDĚLENÍ | | |
| o/w úvěry v cizí měně | | ncu, # | | ≤ 100 % | | ncu, # |
| o/w plně amortizované | | ncu, # | | ] 100 % ; 125 %] | | ncu, # |
| o/w částečně amortizované | | ncu, # | | ] 125 % ; 150 %] | | ncu, # |
| o/w neamortizované (*2) | | ncu, # | | ] 150 % ; 175 %] | | ncu, # |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y | | ncu, # | | ] 175 % ; 200] | | ncu, # |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y] | | ncu, # | | > 200 % | | ncu, # |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y] | | ncu, # | | | | |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y | | ncu, # | | Poměr úvěru k nájmu v době vzniku (LTR-O) | | TOKY |
| | | | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg |
| Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O) | | TOKY | | ROZDĚLENÍ | | |
| | | ≤ 5 | | ncu, # |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) | | ]5 ; 10] | | ncu, # |
| ROZDĚLENÍ | | | | ]10 ; 15] | | ncu, # |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | ]15 ; 20] | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | > 20 | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | | | |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | | | |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | | | |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | | | |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | | | |
| > 110 % | | ncu, # | | | | |
| Není k dispozici | | ncu, # | | | | |

Přehled úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu

TOKY

Poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O);

TOKY

Poskytnuté úvěry

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

ncu, #

ROZDĚLENÍ

o/w úvěry v cizí měně

ncu, #

≤ 100 %

ncu, #

o/w plně amortizované

ncu, #

] 100 % ; 125 %]

ncu, #

o/w částečně amortizované

ncu, #

] 125 % ; 150 %]

ncu, #

o/w neamortizované (*2)

ncu, #

] 150 % ; 175 %]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y

ncu, #

] 175 % ; 200]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y]

ncu, #

> 200 %

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y

ncu, #

Poměr úvěru k nájmu v době vzniku (LTR-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg

Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O)

TOKY

ROZDĚLENÍ

≤ 5

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

]5 ; 10]

ncu, #

ROZDĚLENÍ

]10 ; 15]

ncu, #

≤ 50 %

ncu, #

]15 ; 20]

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

> 20

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

ÚVĚRY NA NEMOVITOSTI OBÝVANÉ VLASTNÍKEM

| Přehled úvěrů na nemovitosti obývané vlastníkem | | TOKY | | Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poskytnuté úvěry | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) |
| o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | ncu, # | | o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | Avg (v %) |
| o/w úvěry v cizí měně | | ncu, # | | o/w úvěry v cizí měně | | Avg (v %) |
| o/w plně amortizované | | ncu, # | | o/w plně amortizované | | Avg (v %) |
| o/w částečně amortizované | | ncu, # | | o/w částečně amortizované | | Avg (v %) |
| o/w neamortizované (*2) | | ncu, # | | o/w neamortizované (*2) | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y | | ncu, # | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y] | | ncu, # | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y] | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y] | | ncu, # | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y] | | Avg (v %) |
| o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y | | ncu, # | | o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y | | Avg (v %) |
| | | | | ROZDĚLENÍ | | |
| Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) | | TOKY | | ≤10 % | | ncu, # |
| | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (v %) | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| o/w osoby kupující nemovitost poprvé | | Avg (v %) | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| o/w úvěry v cizí měně | | Avg (v %) | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| o/w plně amortizované | | Avg (v %) | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| o/w částečně amortizované | | Avg (v %) | | > 60 % | | ncu, # |
| o/w neamortizované (*2) | | Avg (v %) | | Není k dispozici | | ncu, # |
| ROZDĚLENÍ | | | | | | |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | | | |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | Poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O) | | TOKY |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | ROZDĚLENÍ | | |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| > 110 % | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| Není k dispozici | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| | | | | > 6 | | ncu, # |
| | | | | Není k dispozici | | ncu, # |

Přehled úvěrů na nemovitosti obývané vlastníkem

TOKY

Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O)

TOKY

Poskytnuté úvěry

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

ncu, #

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

Avg (v %)

o/w úvěry v cizí měně

ncu, #

o/w úvěry v cizí měně

Avg (v %)

o/w plně amortizované

ncu, #

o/w plně amortizované

Avg (v %)

o/w částečně amortizované

ncu, #

o/w částečně amortizované

Avg (v %)

o/w neamortizované (*2)

ncu, #

o/w neamortizované (*2)

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ≤ 1y

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 1y; 5y]

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y]

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby ] 5y; 10y]

Avg (v %)

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y

ncu, #

o/w počáteční doba fixace úrokové sazby > 10y

Avg (v %)

ROZDĚLENÍ

Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C)

TOKY

≤10 %

ncu, #

]10 % ; 20 %]

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

]20 % ; 30 %]

ncu, #

o/w osoby kupující nemovitost poprvé

Avg (v %)

]30 % ; 40 %]

ncu, #

o/w úvěry v cizí měně

Avg (v %)

]40 % ; 50 %]

ncu, #

o/w plně amortizované

Avg (v %)

]50 % ; 60 %]

ncu, #

o/w částečně amortizované

Avg (v %)

> 60 %

ncu, #

o/w neamortizované (*2)

Avg (v %)

Není k dispozici

ncu, #

ROZDĚLENÍ

≤ 50 %

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

Poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O)

TOKY

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg

]80 % ; 90 %]

ncu, #

ROZDĚLENÍ

]90 % ; 100 %]

ncu, #

≤3

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 6

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

| Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) | | | STAVY |
| --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | | Avg (v %) |
| ROZDĚLENÍ | | | |
| ≤ 50 % | | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | | ncu, # |
| > 110 % | | | ncu, # |
| Není k dispozici | | | ncu, # |
| | | | |
| Splatnost v době vzniku vyjádřená v letech | | TOKY | |
| VÁŽENÝ PRŮMĚR | | Avg (roky) | |
| ROZDĚLENÍ | | | |
| ≤ 5y | | ncu, # | |
| ]5y ; 10y] | | ncu, # | |
| ]10y ; 15y] | | ncu, # | |
| ]15y ; 20y] | | ncu, # | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | |
| ]25y ; 30y] | | ncu, # | |
| ]30y ; 35y] | | ncu, # | |
| > 35y | | ncu, # | |
| Není k dispozici | | ncu, # | |

Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C)

STAVY

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (v %)

ROZDĚLENÍ

≤ 50 %

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

Splatnost v době vzniku vyjádřená v letech

TOKY

VÁŽENÝ PRŮMĚR

Avg (roky)

ROZDĚLENÍ

≤ 5y

ncu, #

]5y ; 10y]

ncu, #

]10y ; 15y]

ncu, #

]15y ; 20y]

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

]25y ; 30y]

ncu, #

]30y ; 35y]

ncu, #

> 35y

ncu, #

Není k dispozici

ncu, #

---

(*1)  Neamortizované úvěry, pro které existují prostředky odkupu, by měly být případně identifikovány samostatně.

(*2)  Neamortizované úvěry, u nichž existuje možnost splacení, by měly být případně identifikovány samostatně.

---

PŘÍLOHA III

INDIKATIVNÍ VZORY UKAZATELŮ O SEKTORU KOMERČNÍCH NEMOVITOSTÍ

1.   Vzor A: ukazatele fyzického trhu

| | Ukazatel | | Členění |
| --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nemovitosti (1) | Umístění nemovitosti (2) |
| Fyzický trh | Index cen komerčních nemovitostí | Čtvrtletní | I | I |
| Index pronájmu | Čtvrtletní | I | I |
| Index výnosů z pronájmu | Čtvrtletní | I | I |
| Míra neobsazenosti | Čtvrtletní | R | R |
| Zahájení výstavby | Čtvrtletní | # | # |

Ukazatel

Členění

Periodicita

Druh nemovitosti (1)

Umístění nemovitosti (2)

Fyzický trh

Index cen komerčních nemovitostí

Čtvrtletní

I

I

Index pronájmu

Čtvrtletní

I

I

Index výnosů z pronájmu

Čtvrtletní

I

I

Míra neobsazenosti

Čtvrtletní

R

R

Zahájení výstavby

Čtvrtletní

#

#

2.   Vzor B: ukazatele expozic finančního systému

| | Ukazatel | | Členění | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nemovitosti (3) | Umístění nemovitosti (4) | Druh investora (5), (10) | Druh věřitele (6) | Státní příslušnost investora (10) / věřitele (7) | Celkem |
| Toky
   (8) | Investice do komerčních nemovitostí (10) | Čtvrtletní | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | z toho přímá držba komerčních nemovitostí |

Ukazatel

Členění

Periodicita

Druh nemovitosti (3)

Umístění nemovitosti (4)

Druh investora (5), (10)

Druh věřitele (6)

Státní příslušnost investora (10) / věřitele (7)

Celkem

Toky
   (8)

Investice do komerčních nemovitostí (10)

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

—

z toho přímá držba komerčních nemovitostí

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nepřímá držba komerčních nemovitostí |
| --- | --- |

—

z toho nepřímá držba komerčních nemovitostí

Čtvrtletní

nc

nc

nc

Úpravy ocenění investic do komerčních nemovitostí

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě)

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho na nemovitosti ve výstavbě |
| --- | --- |

—

z toho na nemovitosti ve výstavbě

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

Nesplácené úvěry na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě)

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho na nemovitosti ve výstavbě |
| --- | --- |

—

z toho na nemovitosti ve výstavbě

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě)

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho na nemovitosti ve výstavbě |
| --- | --- |

—

z toho na nemovitosti ve výstavbě

Čtvrtletní

nc

nc

nc

nc

nc

| | Ukazatel | | Členění | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nemovitosti (3) | Umístění nemovitosti (4) | Druh investora (5), (10) | Druh věřitele (6) | Státní příslušnost investora (10) / věřitele (7) | Celkem |
| Stavy
   (9) | Investice do komerčních nemovitostí (10) | Roční | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | z toho přímá držba komerčních nemovitostí |

Ukazatel

Členění

Periodicita

Druh nemovitosti (3)

Umístění nemovitosti (4)

Druh investora (5), (10)

Druh věřitele (6)

Státní příslušnost investora (10) / věřitele (7)

Celkem

Stavy
   (9)

Investice do komerčních nemovitostí (10)

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

—

z toho přímá držba komerčních nemovitostí

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nepřímá držba komerčních nemovitostí |
| --- | --- |

—

z toho nepřímá držba komerčních nemovitostí

Roční

nc

nc

nc

Úpravy ocenění investic do komerčních nemovitostí

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytování úvěrů na komerční nemovitosti (včetně nemovitostí ve výstavbě)

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nesplácené úvěry na komerční nemovitosti |
| --- | --- |

—

z toho nesplácené úvěry na komerční nemovitosti

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě (jako součást poskytování úvěrů na komerční nemovitosti)

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nesplácené úvěry |
| --- | --- |

—

z toho nesplácené úvěry

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na nemovitosti ve výstavbě

Roční

nc

nc

nc

nc

nc

3.   Vzor C: ukazatele úvěrových podmínek
   (11)

| | Ukazatel | Periodicita | Vážený průměr poměrů |
| --- | --- | --- | --- |
| Toky
   (12) | Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O) | Čtvrtletní | R |
| Poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O) | Čtvrtletní | R |
| Poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu v době vzniku (DSCR-O) | Čtvrtletní | R |

Ukazatel

Periodicita

Vážený průměr poměrů

Toky
   (12)

Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O)

Čtvrtletní

R

Poměr úrokového krytí v době vzniku (ICR-O)

Čtvrtletní

R

Poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu v době vzniku (DSCR-O)

Čtvrtletní

R

| | Ukazatel | Periodicita | Vážený průměr poměrů |
| --- | --- | --- | --- |
| Stavy
   (13) | Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C) | Roční | R |
| Stávající poměr úrokového krytí (ICR-C) | Roční | R |
| Stávající poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR-C) | Roční | R |

Ukazatel

Periodicita

Vážený průměr poměrů

Stavy
   (13)

Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C)

Roční

R

Stávající poměr úrokového krytí (ICR-C)

Roční

R

Stávající poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR-C)

Roční

R

---

(1)  Druh nemovitosti se člení na kanceláře, maloobchod, průmyslové, obytné a jiné druhy nemovitostí (vše na tuzemském trhu).

(2)  Umístění nemovitosti se člení na prvotřídní a jiné než prvotřídní umístění v tuzemsku.

I= Index

R= Poměr

# = Metry čtvereční

(3)  Druh nemovitosti se člení na kanceláře, maloobchod, průmyslové, obytné a jiné druhy nemovitostí.

(4)  Umístění nemovitosti se člení na prvotřídní a jiné než prvotřídní umístění v tuzemsku a umístění v zahraničí.

(5)  Druh investora se člení na banky, pojišťovací společnosti, penzijní fondy, investiční fondy, realitní společnosti a jiné.

(6)  Druh věřitele se člení na banky, pojišťovací společnosti, penzijní fondy, investiční fondy, realitní společnosti a jiné.

(7)  Státní příslušnost se člení na tuzemsko, Evropský hospodářský prostor a zbytek světa.

(8)  Toky investic, poskytování úvěrů a nesplácených úvěrů jsou vyjádřeny v hrubé výši (pouze nové úvěry/investice jsou zahrnuty bez zohlednění splátek nebo snížení stávajících částek).

Toky úprav ocenění investic a toky rezerv na krytí úvěrových ztrát jsou vyjádřeny v čisté výši.

(9)  Údaje o stavu investic do komerčních nemovitostí, úprav ocenění investic do komerčních nemovitostí, (nesplácených) úvěrů na komerční nemovitosti a rezerv na krytí úvěrových ztrát z poskytování úvěrů na komerční nemovitosti k datu vykazování.

(10)  Pouze v případě, kdy investice tvoří významný podíl na financování komerčních nemovitostí.

nc= částka v národní měně

(11)  Nezahrnuje nemovitosti ve výstavbě, které lze monitorovat za pomoci poměru úvěru k nákladům (LTC).

(12)  Údaje o tocích nové tvorby úvěrů na komerční nemovitosti za vykazované období.

(13)  Údaje o stavech úvěrů na komerční nemovitosti k datu vykazování.

R= Poměr

---

PŘÍLOHA IV

POKYNY K METODÁM PRO MĚŘENÍ A VÝPOČET UKAZATELŮ

Tato příloha obsahuje nejdůležitější pokyny k metodám pro výpočet ukazatelů používaných ve vzorech v příloze II, případně v příloze III. Účelem této přílohy není poskytnutí podrobných technických pokynů pro vyplnění vzorů ve všech možných případech. Pokyny by měly být vykládány tak, že zahrnují cílové definice a cílové metody, přičemž v některých případech mohou být s cílem zohlednit specifika trhů a segmentů trhu odůvodněny odchylky.

1.   Poměr úvěru k hodnotě nemovitosti v době vzniku (LTV-O)

| 1. | LTV-O se definuje jako: |
| --- | --- |

1.

LTV-O se definuje jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu „L“:






  a) | obsahuje všechny úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku (bez ohledu na účel úvěru) v návaznosti na agregaci úvěrů „podle dlužníka“ a „podle zajištění“. |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu „L“:

a)

obsahuje všechny úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku (bez ohledu na účel úvěru) v návaznosti na agregaci úvěrů „podle dlužníka“ a „podle zajištění“.

| b) | se měří na základě poskytnutých částek, a proto neobsahuje žádné nečerpané části úvěrových linek. V případě nemovitostí, jejichž výstavba stále probíhá, se „L“ rozumí součet všech úvěrových tranší poskytnutých do dne vykazování a LTV-O se počítá v den poskytnutí nové úvěrové tranše (1). Pokud však uvedená metoda výpočtu není k dispozici nebo neodpovídá převládající tržní praxi, lze LTV-O alternativně vypočítat na základě celkové výše poskytnutých úvěrů a očekávané hodnoty obytné nemovitosti ve výstavbě po jejím dokončení. |
| --- | --- |

b)

se měří na základě poskytnutých částek, a proto neobsahuje žádné nečerpané části úvěrových linek. V případě nemovitostí, jejichž výstavba stále probíhá, se „L“ rozumí součet všech úvěrových tranší poskytnutých do dne vykazování a LTV-O se počítá v den poskytnutí nové úvěrové tranše (1). Pokud však uvedená metoda výpočtu není k dispozici nebo neodpovídá převládající tržní praxi, lze LTV-O alternativně vypočítat na základě celkové výše poskytnutých úvěrů a očekávané hodnoty obytné nemovitosti ve výstavbě po jejím dokončení.

| c) | Nezahrnuje úvěry, které nejsou zajištěny nemovitostí, s výjimkou případů, kdy vykazující poskytovatel úvěru považuje nezajištěné úvěry za součást transakce k financování úvěru na bydlení, jež zahrnuje zajištěné i nezajištěné úvěry. V takovém případě by nezajištěné úvěry měly být rovněž zahrnuty do „L“. |
| --- | --- |

c)

Nezahrnuje úvěry, které nejsou zajištěny nemovitostí, s výjimkou případů, kdy vykazující poskytovatel úvěru považuje nezajištěné úvěry za součást transakce k financování úvěru na bydlení, jež zahrnuje zajištěné i nezajištěné úvěry. V takovém případě by nezajištěné úvěry měly být rovněž zahrnuty do „L“.

| d) | není upravováno z důvodu přítomnosti dalších faktorů snižujících úvěrové riziko. |
| --- | --- |

d)

není upravováno z důvodu přítomnosti dalších faktorů snižujících úvěrové riziko.

| e) | nezahrnuje náklady a poplatky související s úvěrem na obytné nemovitosti. |
| --- | --- |

e)

nezahrnuje náklady a poplatky související s úvěrem na obytné nemovitosti.

| f) | nezahrnuje úvěrové dotace. |
| --- | --- |

f)

nezahrnuje úvěrové dotace.

| 3. | Pro účely výpočtu „V“:






  a) | se vypočte na základě hodnoty nemovitosti v době vzniku a měří se jako nižší z těchto hodnot:






  1. | hodnota transakce, např. uvedená v notářské listině, a |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pro účely výpočtu „V“:

a)

se vypočte na základě hodnoty nemovitosti v době vzniku a měří se jako nižší z těchto hodnot:

1.

hodnota transakce, např. uvedená v notářské listině, a

| 2. | hodnota stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem. |
| --- | --- |

2.

hodnota stanovená nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem.

Je-li k dispozici jen jedna hodnota, měla by být použita tato hodnota.

| b) | nezohledňuje hodnotu plánovaných renovačních či stavebních prací. |
| --- | --- |

b)

nezohledňuje hodnotu plánovaných renovačních či stavebních prací.

| c) | V případě nemovitosti, jejíž výstavba stále probíhá, „V“ představuje celkovou hodnotu nemovitosti do dne vykazování (zohledňuje zvýšení hodnoty s ohledem na průběh stavebních prací). „V“ se posuzuje při každém poskytnutí nové úvěrové tranše, čímž umožňuje výpočet aktualizovaného LTV-O. |
| --- | --- |

c)

V případě nemovitosti, jejíž výstavba stále probíhá, „V“ představuje celkovou hodnotu nemovitosti do dne vykazování (zohledňuje zvýšení hodnoty s ohledem na průběh stavebních prací). „V“ se posuzuje při každém poskytnutí nové úvěrové tranše, čímž umožňuje výpočet aktualizovaného LTV-O.

| d) | upravuje se o celkovou hodnotu nesplaceného úvěru na obytnou nemovitost, ať už poskytnutého či nikoli, který je zajištěn pomocí „prioritních“ zástavních práv na nemovitosti. Váznou-li na nemovitosti zástavní práva s přednostnějším pořadím, je třeba odečíst úplnou hodnotu dluhu zajištěnou těmito zástavními právy s přednostnějším pořadím. V případě „zástavních práv se stejným pořadím“ by měla být učiněna příslušná přiměřená úprava. |
| --- | --- |

d)

upravuje se o celkovou hodnotu nesplaceného úvěru na obytnou nemovitost, ať už poskytnutého či nikoli, který je zajištěn pomocí „prioritních“ zástavních práv na nemovitosti. Váznou-li na nemovitosti zástavní práva s přednostnějším pořadím, je třeba odečíst úplnou hodnotu dluhu zajištěnou těmito zástavními právy s přednostnějším pořadím. V případě „zástavních práv se stejným pořadím“ by měla být učiněna příslušná přiměřená úprava.

| e) | není upravováno z důvodu přítomnosti dalších faktorů snižujících úvěrové riziko. |
| --- | --- |

e)

není upravováno z důvodu přítomnosti dalších faktorů snižujících úvěrové riziko.

| f) | nezahrnuje náklady a poplatky související s úvěrem na obytnou nemovitost. |
| --- | --- |

f)

nezahrnuje náklady a poplatky související s úvěrem na obytnou nemovitost.

| g) | nepočítá se jako „dlouhodobá hodnota“. Zatímco používání dlouhodobé hodnoty by mohlo být odůvodněno procykličností „V“, cílem LTV-O je zachytit úvěrové podmínky v době vzniku. Pokud tedy v okamžiku, kdy je poskytnut úvěr na obytnou nemovitost a zaznamenán LTV-O, „V“ nepředstavovalo hodnotu aktiva v době vzniku, jak byla vykázána v účetnictví věřitele, nedostatečně by zachytilo stávající úvěrovou politiku věřitele týkající se LTV-O. |
| --- | --- |

g)

nepočítá se jako „dlouhodobá hodnota“. Zatímco používání dlouhodobé hodnoty by mohlo být odůvodněno procykličností „V“, cílem LTV-O je zachytit úvěrové podmínky v době vzniku. Pokud tedy v okamžiku, kdy je poskytnut úvěr na obytnou nemovitost a zaznamenán LTV-O, „V“ nepředstavovalo hodnotu aktiva v době vzniku, jak byla vykázána v účetnictví věřitele, nedostatečně by zachytilo stávající úvěrovou politiku věřitele týkající se LTV-O.

| 4. | V případech, kdy jsou trhy úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-O s těmito výjimkami:






  a) | pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:






  — | „L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost kupovanou za účelem pronájmu. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

V případech, kdy jsou trhy úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-O s těmito výjimkami:

a)

pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:

—

„L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost kupovanou za účelem pronájmu.

| — | „V“ zahrnuje pouze hodnotu nemovitosti kupované za účelem pronájmu, a to v době vzniku. |
| --- | --- |

—

„V“ zahrnuje pouze hodnotu nemovitosti kupované za účelem pronájmu, a to v době vzniku.

| b) | pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:






  — | „L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem. |
| --- | --- | --- |

b)

pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:

—

„L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem.

| — | „V“ zahrnuje pouze hodnotu nemovitosti obývané vlastníkem, a to v době vzniku. |
| --- | --- |

—

„V“ zahrnuje pouze hodnotu nemovitosti obývané vlastníkem, a to v době vzniku.

| 5. | Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány by měly věnovat pozornost skutečnosti, že poměry LTV jsou svou povahou procyklické, a v rámci pro sledování rizik by proto tyto poměry měly důkladně zvažovat. Měly by rovněž prozkoumat použití dalších ukazatelů, kterým je například hodnota úvěru k dlouhodobé perspektivě, kdy je hodnota upravována podle dlouhodobého vývoje tržního cenového indexu. |
| --- | --- |

5.

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány by měly věnovat pozornost skutečnosti, že poměry LTV jsou svou povahou procyklické, a v rámci pro sledování rizik by proto tyto poměry měly důkladně zvažovat. Měly by rovněž prozkoumat použití dalších ukazatelů, kterým je například hodnota úvěru k dlouhodobé perspektivě, kdy je hodnota upravována podle dlouhodobého vývoje tržního cenového indexu.

2.   Stávající poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV-C)

| 1. | LTV-C je definován jako: |
| --- | --- |

1.

LTV-C je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu „LC“:






  a) | se měří jako zůstatek úvěru nebo úvěrů - definovaný jako „L“ v oddílu 1 odst. 2 - ke dni vykazování se zohledněním úhrad jistiny, restrukturalizace úvěru, poskytnutí nového kapitálu, naběhlých úroků a v případě úvěrů v cizí měně rovněž změn směnného kurzu. |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu „LC“:

a)

se měří jako zůstatek úvěru nebo úvěrů - definovaný jako „L“ v oddílu 1 odst. 2 - ke dni vykazování se zohledněním úhrad jistiny, restrukturalizace úvěru, poskytnutí nového kapitálu, naběhlých úroků a v případě úvěrů v cizí měně rovněž změn směnného kurzu.

| b) | upravuje se tak, aby zohlednil úspory nashromážděné v rámci investičního nástroje, jehož účelem je uhrazení jistiny úvěru. Nashromážděné úspory lze od „LC“ odečíst jen tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:






  1) | nashromážděné úspory jsou bezpodmínečně zastaveny ve prospěch věřitele za výslovným účelem uhradit jistinu úvěru ve smluvně předpokládaných dnech; a |
| --- | --- | --- |

b)

upravuje se tak, aby zohlednil úspory nashromážděné v rámci investičního nástroje, jehož účelem je uhrazení jistiny úvěru. Nashromážděné úspory lze od „LC“ odečíst jen tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:

1)

nashromážděné úspory jsou bezpodmínečně zastaveny ve prospěch věřitele za výslovným účelem uhradit jistinu úvěru ve smluvně předpokládaných dnech; a

| 2) | uplatňuje se přiměřená srážka, kterou stanoví vnitrostátní makroobezřetnostní orgán, s cílem zohlednit tržní rizika a/nebo rizika třetí strany spojená s podkladovými investicemi. |
| --- | --- |

2)

uplatňuje se přiměřená srážka, kterou stanoví vnitrostátní makroobezřetnostní orgán, s cílem zohlednit tržní rizika a/nebo rizika třetí strany spojená s podkladovými investicemi.

| 3. | Pro účely výpočtu „VC“:






  a) | Odráží změny hodnoty „V“ ve smyslu oddílu odst. 1 odst. 3, k nimž došlo od posledního aktuálního ocenění nemovitosti. Stávající hodnota nemovitosti by měla být stanovena nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem. Není-li takové ohodnocení k dispozici, stávající hodnotu nemovitosti lze odhadnout za pomoci podrobného indexu hodnoty nemovitostí (např. na základě transakčních údajů). Není-li k dispozici ani tento index hodnoty nemovitostí, lze použít podrobný index cen nemovitostí s tím, že se uplatní vhodně zvolené snížení hodnoty za účelem zohlednění znehodnocení nemovitosti. Všechny indexy hodnot či cen nemovitostí by měly být v dostatečné míře rozlišeny podle zeměpisného umístění a druhu nemovitosti. |
| --- | --- | --- |

3.

Pro účely výpočtu „VC“:

a)

Odráží změny hodnoty „V“ ve smyslu oddílu odst. 1 odst. 3, k nimž došlo od posledního aktuálního ocenění nemovitosti. Stávající hodnota nemovitosti by měla být stanovena nezávislým externím odhadcem nebo interním odhadcem. Není-li takové ohodnocení k dispozici, stávající hodnotu nemovitosti lze odhadnout za pomoci podrobného indexu hodnoty nemovitostí (např. na základě transakčních údajů). Není-li k dispozici ani tento index hodnoty nemovitostí, lze použít podrobný index cen nemovitostí s tím, že se uplatní vhodně zvolené snížení hodnoty za účelem zohlednění znehodnocení nemovitosti. Všechny indexy hodnot či cen nemovitostí by měly být v dostatečné míře rozlišeny podle zeměpisného umístění a druhu nemovitosti.

| b) | Upravuje se o změny prioritních zástavních práv na nemovitosti. |
| --- | --- |

b)

Upravuje se o změny prioritních zástavních práv na nemovitosti.

| c) | Výpočet se provádí jednou ročně. |
| --- | --- |

c)

Výpočet se provádí jednou ročně.

| 4. | V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-C s těmito výjimkami:






  a) | pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:






  — | „LC“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost kupovanou za účelem pronájmu. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-C s těmito výjimkami:

a)

pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:

—

„LC“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost kupovanou za účelem pronájmu.

| — | „VC“ je stávající hodnota nemovitosti kupované za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

—

„VC“ je stávající hodnota nemovitosti kupované za účelem pronájmu.

| b) | pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:






  — | „LC“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem. |
| --- | --- | --- |

b)

pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:

—

„LC“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem.

| — | „VC“ zahrnuje pouze stávající hodnotu nemovitosti obývané vlastníkem. |
| --- | --- |

—

„VC“ zahrnuje pouze stávající hodnotu nemovitosti obývané vlastníkem.

3.   Poměr úvěru k příjmům v době vzniku (LTI-O)

| 1. | LTI-O je definován jako: |
| --- | --- |

1.

LTI-O je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely tohoto výpočtu má „L“ stejný význam jako v oddílu 1 odst. 2. |
| --- | --- |

2.

Pro účely tohoto výpočtu má „L“ stejný význam jako v oddílu 1 odst. 2.

| 3. | Pro účely tohoto výpočtu je „I“ celkový roční disponibilní příjem dlužníka zaznamenaný poskytovatelem úvěru v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost. |
| --- | --- |

3.

Pro účely tohoto výpočtu je „I“ celkový roční disponibilní příjem dlužníka zaznamenaný poskytovatelem úvěru v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost.

| 4. | Při určování disponibilního příjmu dlužníka se adresáti tohoto doporučení vyzývají, aby v maximální možné míře splňovali definici 1) a aby přinejmenším splňovali definici 2):
  Definice 1): „disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek v nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + hrubý výnos z pronájmu nemovitostí + výnos z finančních investic + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani.
  Pro účely této definice:






  a) | „hrubý výnos z pronájmu nemovitostí“ zahrnuje jak výnos z pronájmu nemovitostí ve vlastnictví dané osoby, na kterých v současné době neváznou žádné úvěry na obytné nemovitosti, tak z nemovitostí koupených za účelem pronájmu. Výnos z pronájmu by měl být stanoven z informací, které mají banky k dispozici, nebo jinak získaných informací. Nejsou-li přesné informace k dispozici, měla by vykazující instituce poskytnout nejlepší odhad výnosu z pronájmu, přičemž by měla popsat metodiku použitou při zpracování tohoto odhadu; |
| --- | --- | --- |

4.

Při určování disponibilního příjmu dlužníka se adresáti tohoto doporučení vyzývají, aby v maximální možné míře splňovali definici 1) a aby přinejmenším splňovali definici 2):

Definice 1): „disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek v nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + hrubý výnos z pronájmu nemovitostí + výnos z finančních investic + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani.

Pro účely této definice:

a)

„hrubý výnos z pronájmu nemovitostí“ zahrnuje jak výnos z pronájmu nemovitostí ve vlastnictví dané osoby, na kterých v současné době neváznou žádné úvěry na obytné nemovitosti, tak z nemovitostí koupených za účelem pronájmu. Výnos z pronájmu by měl být stanoven z informací, které mají banky k dispozici, nebo jinak získaných informací. Nejsou-li přesné informace k dispozici, měla by vykazující instituce poskytnout nejlepší odhad výnosu z pronájmu, přičemž by měla popsat metodiku použitou při zpracování tohoto odhadu;

| b) | „daně“ by měly zahrnovat - v pořadí podle důležitosti - daně ze mzdy, daňové úlevy, pojistné na důchody či pojištění, jsou-li účtovány z hrubého příjmu, zvláštní daně, např. daň z nemovitostí, a jiné nespotřební daně; |
| --- | --- |

b)

„daně“ by měly zahrnovat - v pořadí podle důležitosti - daně ze mzdy, daňové úlevy, pojistné na důchody či pojištění, jsou-li účtovány z hrubého příjmu, zvláštní daně, např. daň z nemovitostí, a jiné nespotřební daně;

| c) | „pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh“ by mělo zahrnovat fixní a povinné výdaje, které se v některých zemích platí po zdanění; |
| --- | --- |

c)

„pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh“ by mělo zahrnovat fixní a povinné výdaje, které se v některých zemích platí po zdanění;

| d) | „slevy na dani“ by měly zahrnovat náhrady ze strany finančního úřadu, které jsou spojeny se snížením úroků z úvěru na obytnou nemovitost; |
| --- | --- |

d)

„slevy na dani“ by měly zahrnovat náhrady ze strany finančního úřadu, které jsou spojeny se snížením úroků z úvěru na obytnou nemovitost;

| e) | „úvěrové dotace“ by měly zahrnovat všechny zásahy veřejného sektoru s cílem snížit dlužníkovu zátěž při obsluze dluhu (např. dotované úrokové sazby, dotace splátek). |
| --- | --- |

e)

„úvěrové dotace“ by měly zahrnovat všechny zásahy veřejného sektoru s cílem snížit dlužníkovu zátěž při obsluze dluhu (např. dotované úrokové sazby, dotace splátek).

Definice 2): „disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) - daně.

| 5. | V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-O s těmito výjimkami:






  a) | pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:






  — | „L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají nemovitosti kupované za účelem pronájmu. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LTV-O s těmito výjimkami:

a)

pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:

—

„L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají nemovitosti kupované za účelem pronájmu.

| b) | pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:






  — | „L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají nemovitosti obývané vlastníkem. |
| --- | --- | --- |

b)

pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:

—

„L“ zahrnuje pouze úvěry nebo úvěrové tranše zajištěné dlužníkem na nemovitosti v době vzniku, které se týkají nemovitosti obývané vlastníkem.

| — | Má-li dlužník jak úvěry na nemovitost pořízenou vlastníkem, tak úvěry na nemovitost koupenou za účelem pronájmu, lze pro podporu splacení úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem použít pouze výnos z pronájmu nemovitosti koupené za účelem pronájmu očištěný o náklady na obsluhu dluhu z úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu. V tomto případě je nejlepší dostupnou definicí disponibilního příjmu tato definice:
  „disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + (hrubý výnos z pronájmu nemovitostí - náklady na obsluhu dluhu z nemovitosti k pronájmu) + výnos z finančních investic + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani. |
| --- | --- |

—

Má-li dlužník jak úvěry na nemovitost pořízenou vlastníkem, tak úvěry na nemovitost koupenou za účelem pronájmu, lze pro podporu splacení úvěru na nemovitost obývanou vlastníkem použít pouze výnos z pronájmu nemovitosti koupené za účelem pronájmu očištěný o náklady na obsluhu dluhu z úvěrů na nemovitosti koupené za účelem pronájmu. V tomto případě je nejlepší dostupnou definicí disponibilního příjmu tato definice:

„disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + (hrubý výnos z pronájmu nemovitostí - náklady na obsluhu dluhu z nemovitosti k pronájmu) + výnos z finančních investic + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani.

4.   Poměr dluhu k příjmům v době vzniku (DTI-O)

| 1. | DTI-O je definován jako: |
| --- | --- |

1.

DTI-O je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu „D“ zahrnuje celkový dluh dlužníka, zajištěný či nezajištěný nemovitostí, včetně všech nesplacených finančních úvěrů, tj. úvěrů poskytnutých poskytovatelem úvěru na obytnou nemovitost a jinými věřiteli, v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost. |
| --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu „D“ zahrnuje celkový dluh dlužníka, zajištěný či nezajištěný nemovitostí, včetně všech nesplacených finančních úvěrů, tj. úvěrů poskytnutých poskytovatelem úvěru na obytnou nemovitost a jinými věřiteli, v době vzniku úvěru na obytnou nemovitost.

| 3. | Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4. |
| --- | --- |

3.

Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4.

5.   Poměr nákladů na obsluhu úvěru k příjmům v době vzniku (LSTI-O)

| 1. | LSTI-O je definován jako: |
| --- | --- |

1.

LSTI-O je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu jsou „LS“ roční náklady na obsluhu dluhu z úvěru na obytnou nemovitost definovaného jako „L“ v oddílu 1 odst. 2 v době vzniku úvěru. |
| --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu jsou „LS“ roční náklady na obsluhu dluhu z úvěru na obytnou nemovitost definovaného jako „L“ v oddílu 1 odst. 2 v době vzniku úvěru.

| 3. | Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4. |
| --- | --- |

3.

Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4.

| 4. | V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na obytné nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LSTI-O s těmito výjimkami:






  a) | pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:






  — | „LS“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu v souvislosti s úvěrem na nemovitost koupenou za účelem pronájmu, a to v době vzniku úvěru. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

V případech, kdy jsou trhy úvěrů na obytné nemovitosti koupené za účelem pronájmu a na obytné nemovitosti obývané vlastníkem monitorovány odděleně, uplatní se definice LSTI-O s těmito výjimkami:

a)

pro úvěry na nemovitosti koupené za účelem pronájmu:

—

„LS“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu v souvislosti s úvěrem na nemovitost koupenou za účelem pronájmu, a to v době vzniku úvěru.

| b) | pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:






  — | „LS“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu v souvislosti s úvěrem na nemovitost obývanou vlastníkem, a to v době vzniku úvěru. |
| --- | --- | --- |

b)

pro úvěry na nemovitosti obývané vlastníkem:

—

„LS“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu v souvislosti s úvěrem na nemovitost obývanou vlastníkem, a to v době vzniku úvěru.

| — | Příslušnou nejlepší definicí disponibilního příjmu je tato:
  „disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + (hrubý výnos z pronájmu nemovitostí - náklady na obsluhu dluhu z nemovitosti k pronájmu + výnos z finančních investic) + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani. |
| --- | --- |

—

Příslušnou nejlepší definicí disponibilního příjmu je tato:

„disponibilní příjem“ = příjem zaměstnance + příjem ze samostatné výdělečné činnosti (např. zisk) + příjem z veřejného důchodového pojištění + příjem ze soukromého a zaměstnaneckého penzijního pojištění + příjem z dávek nezaměstnanosti + příjem ze sociálních transferů jiných než dávky v nezaměstnanosti + pravidelné soukromé transfery (např. výživné) + (hrubý výnos z pronájmu nemovitostí - náklady na obsluhu dluhu z nemovitosti k pronájmu + výnos z finančních investic) + výnos ze soukromého podnikání nebo společnosti + pravidelný příjem z jiných zdrojů + úvěrové dotace - daně - pojistné na zdravotní pojištění/sociální zabezpečení/pojištění léčebných výloh + slevy na dani.

6.   Poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům v době vzniku (DSTI-O)

| 1. | DSTI-O je definován jako: |
| --- | --- |

1.

DSTI-O je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu jsou „DS“ roční náklady na obsluhu celkového dluhu dlužníka definovaného jako „D“ v oddílu 4 odst. 2 v době vzniku úvěru. |
| --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu jsou „DS“ roční náklady na obsluhu celkového dluhu dlužníka definovaného jako „D“ v oddílu 4 odst. 2 v době vzniku úvěru.

| 3. | Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4. |
| --- | --- |

3.

Pro účely tohoto výpočtu má „I“ stejný význam jako v oddílu 3 odst. 4.

| 4. | DSTI-O by měl být považován za fakultativní ukazatel, neboť v některých jurisdikcích nemusí mít věřitelé přístup k informacím nezbytným pro výpočet čitatele. Avšak v jurisdikcích, kde věřitelé mají k těmto informacím přístup (např. prostřednictvím úvěrových rejstříků nebo daňových spisů), se makroobezřetnostní orgány důrazně vyzývají, aby do svého rámce pro sledování rizik zahrnuly i tento ukazatel. |
| --- | --- |

4.

DSTI-O by měl být považován za fakultativní ukazatel, neboť v některých jurisdikcích nemusí mít věřitelé přístup k informacím nezbytným pro výpočet čitatele. Avšak v jurisdikcích, kde věřitelé mají k těmto informacím přístup (např. prostřednictvím úvěrových rejstříků nebo daňových spisů), se makroobezřetnostní orgány důrazně vyzývají, aby do svého rámce pro sledování rizik zahrnuly i tento ukazatel.

7.   Poměr úrokového krytí (ICR)

| 1. | ICR je definován jako: |
| --- | --- |

1.

ICR je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu:






  a) | „hrubým ročním výnosem z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z nemovitosti koupené za účelem pronájmu před odečtením provozních výdajů na údržbu hodnoty nemovitosti a daně; |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu:

a)

„hrubým ročním výnosem z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z nemovitosti koupené za účelem pronájmu před odečtením provozních výdajů na údržbu hodnoty nemovitosti a daně;

| b) | „ročními úrokovými náklady“ jsou roční úrokové náklady spojené s nemovitostí koupenou za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

b)

„ročními úrokovými náklady“ jsou roční úrokové náklady spojené s nemovitostí koupenou za účelem pronájmu.

| 3. | Poměr se může týkat její hodnoty v době vzniku úvěru (ICR-O) nebo její stávající hodnoty (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

Poměr se může týkat její hodnoty v době vzniku úvěru (ICR-O) nebo její stávající hodnoty (ICR-C).

8.   Poměr úvěru k nájmu v době vzniku (LTR-O)

| 1. | LTR-O je definován jako: |
| --- | --- |

1.

LTR-O je definován jako:

Formula

| 2. | Pro účely výpočtu:






  a) | „úvěr na nemovitost koupenou za účelem pronájmu“ má stejný význam jako „L“ v oddílu 1 odst. 2, avšak je omezen na úvěry na obytné nemovitosti kupované za účelem pronájmu; |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely výpočtu:

a)

„úvěr na nemovitost koupenou za účelem pronájmu“ má stejný význam jako „L“ v oddílu 1 odst. 2, avšak je omezen na úvěry na obytné nemovitosti kupované za účelem pronájmu;

| b) | „čistý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z nemovitosti koupené za účelem pronájmu očištěný o provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti, avšak před odečtením daní; |
| --- | --- |

b)

„čistý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z nemovitosti koupené za účelem pronájmu očištěný o provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti, avšak před odečtením daní;

| c) | „hrubý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z pronájmu nemovitosti koupené za účelem pronájmu nájemcům před odečtením provozních výdajů na údržbu hodnoty nemovitosti a daně. |
| --- | --- |

c)

„hrubý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z nájmů pocházejících z pronájmu nemovitosti koupené za účelem pronájmu nájemcům před odečtením provozních výdajů na údržbu hodnoty nemovitosti a daně.

Pro výpočet LTR-O by se měl používat čistý roční výnos z nájmů. Nejsou-li tyto informace k dispozici, lze namísto toho použít hrubý roční výnos z nájmů.

---

(1)  V případě nemovitostí, jejichž výstavba stále probíhá, lze LTV-O v daném okamžiku n vypočítat takto:

Formula

Kde Formula představuje úvěrové tranše vyplacené do okamžiku n, Formula je původní hodnota zajištění ve formě nemovitosti (např. pozemku) a Formula představuje změnu hodnoty nemovitosti, k níž došlo během doby předcházející poskytnutí úvěrové tranše n-th.

---

PŘÍLOHA V

POKYNY K DEFINICÍM A UKAZATELŮM SOUVISEJÍCÍM S KOMERČNÍMI NEMOVITOSTMI

Tato příloha obsahuje pokyny ke konkrétním otázkám ve vztahu k definici komerčních nemovitostí, ukazatelů komerčních nemovitostí a zejména ve vztahu k příloze III. Účelem této přílohy není poskytnutí podrobných technických pokynů pro vyplnění vzorů v příloze III ve všech možných případech. Pokyny by měly být vykládány tak, že pokrývají cílové definice a cílové metody, přičemž v některých případech mohou být s cílem zohlednit specifika trhů a segmentů trhu odůvodněny odchylky.

1.   Definice komerčních nemovitostí

V současné době neexistuje v rámci Unie definice komerčních nemovitostí, která by byla dostatečně přesná pro makroobezřetnostní účely.

| a) | Nařízení (EU) č. 575/2013 v čl. 4 odst. 1 bodě 75 definuje obytné nemovitosti, avšak neobsahuje přesnou definici komerčních nemovitostí, které v článku 126 pouze popisuje jako „kanceláře nebo jiné obchodní prostory“. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že hodnota nemovitosti by v případě komerční nemovitosti neměla záviset na úvěrové kvalitě dlužníka ani na výnosech z daného projektu. |
| --- | --- |

a)

Nařízení (EU) č. 575/2013 v čl. 4 odst. 1 bodě 75 definuje obytné nemovitosti, avšak neobsahuje přesnou definici komerčních nemovitostí, které v článku 126 pouze popisuje jako „kanceláře nebo jiné obchodní prostory“. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že hodnota nemovitosti by v případě komerční nemovitosti neměla záviset na úvěrové kvalitě dlužníka ani na výnosech z daného projektu.

| b) | EBA poskytl další užitečné kritérium: převládající účel nemovitosti „by měl být spojen s ekonomickou činností“ (1). Ačkoli je toto kritérium užitečné, stále není dostatečně přesné pro makroobezřetnostní účely. |
| --- | --- |

b)

EBA poskytl další užitečné kritérium: převládající účel nemovitosti „by měl být spojen s ekonomickou činností“ (1). Ačkoli je toto kritérium užitečné, stále není dostatečně přesné pro makroobezřetnostní účely.

| c) | Dalším možným zdrojem definice komerčních nemovitostí je nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2). V této fázi však uvedené nařízení komerční nemovitosti vymezuje jako všechny nemovitosti, které nejsou obytnými nemovitostmi (ve smyslu uvedeného nařízení, jak je uvedeno v písmenu a) shora). Tato definice je pro účely finanční stability příliš široká, neboť hlavním zájmem je zde rozsah, v němž budou peněžní toky očekávané z komerční nemovitosti, a to například nájmy, postačovat na splacení úvěrů na nemovitost, jimiž bylo její pořízení financováno. |
| --- | --- |

c)

Dalším možným zdrojem definice komerčních nemovitostí je nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2). V této fázi však uvedené nařízení komerční nemovitosti vymezuje jako všechny nemovitosti, které nejsou obytnými nemovitostmi (ve smyslu uvedeného nařízení, jak je uvedeno v písmenu a) shora). Tato definice je pro účely finanční stability příliš široká, neboť hlavním zájmem je zde rozsah, v němž budou peněžní toky očekávané z komerční nemovitosti, a to například nájmy, postačovat na splacení úvěrů na nemovitost, jimiž bylo její pořízení financováno.

| d) | Iniciativa skupiny G20 týkající se mezer v údajích (3) je soubor 20 doporučení ke zlepšení hospodářské a finanční statistiky, která byla vydána s cílem zlepšit dostupnost a srovnatelnost hospodářských a finančních údajů v souvislosti s finanční krizí v letech 2007- 2008. Doporučení č. 19 zdůrazňuje požadavek na zlepšení dostupnosti statistiky obytných i komerčních nemovitostí. Odezva na tuto iniciativu včetně nalezení společné definice komerčních nemovitostí stále probíhá a může znamenat určitý přínos z hlediska údajů vyžadovaných pro účely ESRB. |
| --- | --- |

d)

Iniciativa skupiny G20 týkající se mezer v údajích (3) je soubor 20 doporučení ke zlepšení hospodářské a finanční statistiky, která byla vydána s cílem zlepšit dostupnost a srovnatelnost hospodářských a finančních údajů v souvislosti s finanční krizí v letech 2007- 2008. Doporučení č. 19 zdůrazňuje požadavek na zlepšení dostupnosti statistiky obytných i komerčních nemovitostí. Odezva na tuto iniciativu včetně nalezení společné definice komerčních nemovitostí stále probíhá a může znamenat určitý přínos z hlediska údajů vyžadovaných pro účely ESRB.

| e) | Basilejský výbor pro bankovní dohled v konzultačním dokumentu o úpravách standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko (4) komerční nemovitosti rovněž definuje jako opak obytných nemovitostí. Expozice týkající se obytných nemovitostí je definována jako expozice zajištěná nemovitostí, jež má povahu obydlí a splňuje požadavky všech příslušných právních a správních předpisů, aby mohla být užívána pro účely bydlení, tj. jedná se o obytnou nemovitost. Expozice komerčních nemovitostí je pak definována jako expozice zajištěná nemovitostí, která není obytnou nemovitostí. |
| --- | --- |

e)

Basilejský výbor pro bankovní dohled v konzultačním dokumentu o úpravách standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko (4) komerční nemovitosti rovněž definuje jako opak obytných nemovitostí. Expozice týkající se obytných nemovitostí je definována jako expozice zajištěná nemovitostí, jež má povahu obydlí a splňuje požadavky všech příslušných právních a správních předpisů, aby mohla být užívána pro účely bydlení, tj. jedná se o obytnou nemovitost. Expozice komerčních nemovitostí je pak definována jako expozice zajištěná nemovitostí, která není obytnou nemovitostí.

S ohledem na omezení, která vyplývají ze shora uvedených definic, poskytuje toto doporučení pracovní definici komerčních nemovitostí specifickou pro makroobezřetnostní účely. Komerční nemovitost definuje jako nemovitost vytvářející příjem s výjimkou sociálního bydlení, nemovitostí ve vlastnictví konečných uživatelů a nemovitostí kupovaných za účelem pronájmu.

Lze diskutovat o tom, zda by měly být za komerční nemovitosti považovány nemovitosti ve výstavbě. V tomto směru se může praxe v jednotlivých zemích odlišovat. Zkušenosti z mnoha členských států během nedávné finanční krize však ukázaly, jak je pro účely finanční stability důležité sledovat investice do této ekonomické aktivity a její financování. Nové nemovitosti ve výstavbě navíc po svém dokončení zvýší budoucí stav komerčních nemovitostí. Pro účely tohoto doporučení se proto nemovitosti ve výstavbě považují za dílčí kategorii komerčních nemovitostí.

Sociální bydlení je složitý segment trhu nemovitostí, neboť může mít v rámci jednotlivých zemí různé formy. Toto bydlení by mělo být vyňato z definice komerčních nemovitostí, pokud transakční hodnotu nemovitostí nebo nájemné vybírané od nájemců těchto nemovitostí přímo ovlivňuje veřejný orgán, což vede k tomu, že nájemné je nižší než nájemné na běžném trhu. Vnitrostátní orgány by podle tohoto kritéria měly ve své zemi určit hranici mezi sociálním bydlením a sektorem soukromých nájmů.

Nemovitosti koupené za účelem pronájmu jsou obytné nemovitosti v přímém vlastnictví soukromých domácností (5) s prvořadým cílem pronajmout tyto nemovitosti nájemcům. V současné době je tato činnost významná pouze v několika členských státech. Nemovitosti kupované za účelem pronájmu jsou rovněž hraniční oblastí mezi obytnými a komerčními nemovitostmi. Vzhledem k tomu, že tuto činnost typicky vyvíjejí pronajímatelé, kteří nejsou odborníky, tuto činnost vykonávají jen na částečný úvazek a kteří vlastní jen malé portfolio nemovitostí, lze tuto činnost pro účely finanční stability interpretovat tak, že náleží spíše do sektoru obytných nemovitostí, než do sektoru komerčních nemovitostí. S ohledem na výrazné rizikové znaky tohoto dílčího trhu se však vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům doporučuje, aby v případě, že by tato činnost představovala významný zdroj rizik nebo významný podíl na stavech či tocích celkových úvěrů na obytné nemovitosti, vývoj tohoto dílčího trhu sledovaly, a to za použití řady dodatečných a specifických ukazatelů.

2.   Zdroje údajů o komerčních nemovitostech

2.1   Ukazatele fyzického trhu komerčních nemovitostí

Ukazatele týkající se fyzického trhu komerčních nemovitostí lze získat prostřednictvím:

| a) | veřejných zdrojů, např. národních statistických úřadů nebo katastrů nemovitostí; nebo |
| --- | --- |

a)

veřejných zdrojů, např. národních statistických úřadů nebo katastrů nemovitostí; nebo

| b) | poskytovatelů údajů ze soukromého sektoru, kteří pokrývají podstatnou část trhu komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

b)

poskytovatelů údajů ze soukromého sektoru, kteří pokrývají podstatnou část trhu komerčních nemovitostí.

Zpráva ESRB o komerčních nemovitostech a finanční stabilitě v EU poskytuje přehled dostupných cenových indexů a možných zdrojů údajů (6).

2.2   Ukazatele expozic finančního systému v oblasti komerčních nemovitostí

Informace o expozicích účastníků trhu, alespoň expozicích finančního sektoru, lze shromažďovat z výkaznictví pro účely dohledu. Některé údaje již ECB a EIOPA shromažďují na vnitrostátní úrovni. Tyto údaje však nejsou příliš podrobné. Podrobnější pohled na expozice finančních institucí v oblasti komerčních nemovitostí mohou poskytnout nové výkazy pro účely dohledu, platné pro banky, tj. finanční výkaznictví (FINREP) a společné výkaznictví (COREP), pro pojistitele na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (7) a pro investiční fondy na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (8).

Klasifikace uvedené ve statistické klasifikaci ekonomických činnosti v Evropském společenství (NACE rev. 2.0) mohou být užitečné jako indikátory expozic finančních institucí v oblasti komerčních nemovitostí, neboť jsou obecně platné mezi institucemi Unie a používají se v regulatorních výkazech pro banky a pojišťovací společnosti. V tomto směru se jeví jako relevantní dva oddíly:

a)   oddíl F: stavebnictví s výjimkou inženýrských staveb; a

b)   oddíl L: činnosti v oblasti nemovitostí s výjimkou realitních kanceláří.

Hlavní nevýhodou používání klasifikací NACE je, že tyto klasifikace cílí na hospodářské sektory, a nikoli na úvěry. Například úvěr poskytnutý realitní společnosti za účelem nákupu vozového parku bude vykazován v rámci oddílu L, i když se nejedná o úvěr na komerční nemovitost.

2.3   Užití údajů ze soukromého sektoru

Pokud vnitrostátní makroobezřetnostní orgány k sestavení ukazatelů komerčních nemovitostí používají údaje od poskytovatelů údajů ze soukromého sektoru, očekává se, že identifikují rozdíly v rozsahu a definicích ve srovnání s těmi, jež vyžaduje toto doporučení. Měly by být rovněž schopny poskytnout podrobné informace o výchozí metodice použité poskytovatelem a o pokrytí vzorků. Údaje od poskytovatele ze soukromého sektoru by měly být reprezentativní, pokud se týká celého trhu a příslušných členění uvedených v doporučení D:

| a) | druh nemovitosti; |
| --- | --- |

a)

druh nemovitosti;

| b) | umístění nemovitosti; |
| --- | --- |

b)

umístění nemovitosti;

| c) | druh a státní příslušnost investora; |
| --- | --- |

c)

druh a státní příslušnost investora;

| d) | druh a státní příslušnost věřitele. |
| --- | --- |

d)

druh a státní příslušnost věřitele.

3.   Příslušná členění ukazatelů

Pokud se týká příslušných členění uvedených v doporučení D, měly by být vnitrostátní makroobezřetnostní orgány schopny poskytnout hodnocení významu těchto členění pro jejich trh komerčních nemovitostí, pokud je používají pro účely sledování, přičemž zohlední rovněž zásadu proporcionality.

„Druh nemovitosti“ udává primární využití komerční nemovitosti. V případě ukazatelů komerčních nemovitostí by toto členění mělo obsahovat tyto kategorie:

| a) | obytné, např. prostory s více domácnostmi; |
| --- | --- |

a)

obytné, např. prostory s více domácnostmi;

| b) | maloobchod, např. hotely, restaurace, nákupní centra; |
| --- | --- |

b)

maloobchod, např. hotely, restaurace, nákupní centra;

| c) | kanceláře, např. nemovitost primárně využívaná jako kanceláře pro výkon odborné činnosti nebo podnikání; |
| --- | --- |

c)

kanceláře, např. nemovitost primárně využívaná jako kanceláře pro výkon odborné činnosti nebo podnikání;

| d) | průmyslové, např. nemovitost využívaná pro účely výroby, distribuce a logistiky; |
| --- | --- |

d)

průmyslové, např. nemovitost využívaná pro účely výroby, distribuce a logistiky;

| e) | jiné druhy komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

e)

jiné druhy komerčních nemovitostí.

Je-li využití nemovitosti smíšené, měla by být považována za dvě různé nemovitosti (například na základě plochy určené pro jednotlivé účely využití), je-li takové členění možné; jinak lze takovou nemovitost klasifikovat podle jejího převládajícího využití.

„Umístěním nemovitosti“ se rozumí zeměpisné členění (např. podle regionů) nebo dílčí trhy nemovitostí, jež by mělo rovněž zahrnovat prvotřídní a jiné než prvotřídní umístění nemovitosti. Za prvotřídní umístění nemovitosti se obvykle považuje nejlepší umístění na příslušném trhu, které se rovněž odráží na výnosech z pronájmu (typicky nejnižší na trhu). V případě kancelářských budov by to mohlo být centrální umístění ve velkém městě. V případě maloobchodních budov se může jednat o centrum města s mnoha chodci nebo centrálně umístěné nákupní centrum. V případě budov pro logistiku se může jednat o umístění, kde se nachází nezbytná infrastruktura a služby a které má výtečný přístup k dopravním sítím.

„Druh investora“ se týká mnoha kategorií investorů, mezi něž se řadí například:

| a) | banky; |
| --- | --- |

a)

banky;

| b) | pojišťovací společnosti; |
| --- | --- |

b)

pojišťovací společnosti;

| c) | penzijní fondy; |
| --- | --- |

c)

penzijní fondy;

| d) | investiční fondy; |
| --- | --- |

d)

investiční fondy;

| e) | realitní společnosti; |
| --- | --- |

e)

realitní společnosti;

| f) | jiné. |
| --- | --- |

f)

jiné.

Je pravděpodobné, že budou k dispozici pouze údaje o zaznamenaném dlužníkovi nebo investorovi. Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány by si však měly být vědomy toho, že zaznamenaný dlužník nebo investor může být osobou odlišnou od konečného dlužníka nebo investora, který představuje konečné riziko. Orgány se proto vyzývají, aby pokud je to možné, sledovaly rovněž informace o konečném dlužníkovi nebo investorovi, např. pomocí informací získaných od účastníků trhu, díky čemuž lépe porozumí chování účastníků trhu a rizikům.

„Druh věřitele“ se týká mnoha kategorií věřitelů, mezi něž se řadí například:

| a) | banky, včetně „špatných bank“; |
| --- | --- |

a)

banky, včetně „špatných bank“;

| b) | pojišťovací společnosti; |
| --- | --- |

b)

pojišťovací společnosti;

| c) | penzijní fondy. |
| --- | --- |

c)

penzijní fondy.

Může být zapotřebí, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány upravily seznam druhů investorů a věřitelů za účelem zohlednění znaků místního sektoru komerčních nemovitostí.

„Státní příslušnost“ odkazuje na zemi, kde je účastník trhu registrován. Státní příslušnost investorů a věřitelů by měla být členěna alespoň do těchto tří zeměpisných kategorií:

| a) | tuzemsko; |
| --- | --- |

a)

tuzemsko;

| b) | zbytek Evropského hospodářského prostoru; |
| --- | --- |

b)

zbytek Evropského hospodářského prostoru;

| c) | zbytek světa. |
| --- | --- |

c)

zbytek světa.

Vnitrostátní makroobezřetnostní orgány by si měly být vědomy toho, že státní příslušnost zaznamenaného investora nebo věřitele může být odlišná od státní příslušnosti konečného investora nebo věřitele, který představuje konečné riziko. Orgány se proto vyzývají, aby rovněž sledovaly informace o státní příslušnosti konečného věřitele nebo investora, např. pomocí informací získaných od účastníků trhu.

4.   Metody pro výpočet ukazatelů fyzického trhu

Cena komerčních nemovitostí představuje hodnotu při konstantní kvalitě, tj. tržní hodnotu nemovitosti očištěnou o změny v kvalitě, jako je znehodnocení (a zastarávání) nebo zhodnocení (např. opravy), prostřednictvím kvalitativního očištění.

Podle pokynů vycházejících z činnosti iniciované Eurostatem by měly být údaje o cenách shromažďovány ze skutečných transakcí. Nejsou-li údaje o cenách k dispozici a/nebo nejsou plně reprezentativní, lze je aproximovat pomocí údajů vyplývajících z odhadu nebo ocenění za předpokladu, že tyto údaje odrážejí aktuální tržní cenu, nikoli udržitelný přístup měření cen.

5.   Hodnocení expozic finančního systému v oblasti komerčních nemovitostí

Expozice finančního systému v oblasti komerčních nemovitostí spočívají jak v poskytování úvěrů, obvykle ze strany bank a někdy také pojišťovacích společností, tak v investicích, obvykle se jedná o investice pojišťovacích společností, penzijních fondů a investičních fondů. Investice mohou představovat jak přímou držbu komerčních nemovitostí, např. vlastnické právo ke komerční nemovitosti, tak nepřímou držbu komerčních nemovitostí, např. prostřednictvím cenných papírů a investičních fondů. Pokud věřitel či investor jako určenou metodu pro financování komerční nemovitosti použije jednotku pro speciální účel, měly by být takové úvěry či investice považovány za přímé poskytnutí úvěrů či držbu komerčních nemovitostí (transparentní přístup).

Při hodnocení těchto expozic pro finanční systém jako celek by si makroobezřetnostní orgány měly být vědomy rizika dvojího započtení. Investoři mohou do komerčních nemovitostí investovat jak přímo, tak nepřímo. Například penzijní fondy a pojišťovací společnosti obvykle investují do komerčních nemovitostí nepřímo.

Může být též obtížnější zachytit expozice zahraničních účastníků trhu, kteří mohou tvořit významnou část trhu (9). Vzhledem k významu těchto účastníků trhu pro fungování trhu komerčních nemovitostí se doporučuje sledovat jejich činnost.

Vzhledem k tomu, že ke ztrátám z činnosti v oblasti komerčních nemovitostí obvykle dochází při poskytování úvěrů na komerční nemovitosti ze strany bank, vnitrostátní makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby při sledování věnovaly zvláštní pozornost této činnosti.

6.   Metody výpočtu LTV

Příloha IV vymezuje metody výpočtu LTV-O a LTV-C. Při výpočtu těchto poměrů v případě komerčních nemovitostí je však třeba vzít v úvahu řadu specifik.

V případě syndikovaného úvěru by měl být LTV-O vypočten jako počáteční částka všech úvěrů poskytnutých dlužníkovi v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku. Jedná-li se o více nemovitostí, měl by být LTV-O vypočten jako poměr počáteční částky úvěru (úvěrů) k celkové hodnotě daných nemovitostí.

Jelikož v sektoru komerčních nemovitostí je ve srovnání se sektorem obytných nemovitostí počet nemovitostí mnohem menší a nemovitosti jsou různorodější, je při výpočtu LTV-C vhodnější vycházet z odhadu hodnoty jednotlivých nemovitostí než z hodnotového či cenového indexu.

V neposlední řadě musí vnitrostátní makroobezřetnostní orgány sledovat rozložení LTV se zvláštním zaměřením na nejrizikovější úvěry, tj. úvěry s nejvyšší hodnotou LTV, neboť tato mezní rizika jsou často zdrojem ztrát.

7.   Metody výpočtu poměru úrokového krytí (ICR) a poměru pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR)

Poměr úrokového krytí (ICR) a poměr pokrytí nákladů na obsluhu dluhu (DSCR) se týkají příjmu z pronájmu komerční nemovitosti nebo souboru komerčních nemovitostí, očištěného o daně a provozní výdaje, které dlužník musí vynaložit na udržování hodnoty nemovitosti.

ICR je definován jako:

Formula

Pro účely výpočtu ICR:

| a) | „čistý roční výnos z nájmů“ zahrnuje roční výnos z pronájmu komerční nemovitosti nájemcům, očištěný o daně a provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti; |
| --- | --- |

a)

„čistý roční výnos z nájmů“ zahrnuje roční výnos z pronájmu komerční nemovitosti nájemcům, očištěný o daně a provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti;

| b) | „ročními úrokovými náklady“ jsou roční úrokové náklady spojené s úvěrem zajištěným komerční nemovitostí nebo souborem komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

b)

„ročními úrokovými náklady“ jsou roční úrokové náklady spojené s úvěrem zajištěným komerční nemovitostí nebo souborem komerčních nemovitostí.

Účelem ICR je měřit, do jaké míry výnos plynoucí z nemovitosti postačuje k úhradě úrokových výdajů, které vznikly dlužníkovi nákupem této nemovitosti. ICR by proto měl být analyzován na úrovni nemovitosti.

DSCR je definován jako:

Formula

Pro účely výpočtu DSCR:

| a) | „čistý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z pronájmu komerční nemovitosti nájemcům, očištěný o daně a provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti. |
| --- | --- |

a)

„čistý roční výnos z nájmů“ je roční výnos z pronájmu komerční nemovitosti nájemcům, očištěný o daně a provozní náklady na udržení hodnoty nemovitosti.

| b) | „roční náklady na obsluhu dluhu“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu spojené s úvěrem zajištěným komerční nemovitostí nebo souborem komerčních nemovitostí. |
| --- | --- |

b)

„roční náklady na obsluhu dluhu“ jsou roční náklady na obsluhu dluhu spojené s úvěrem zajištěným komerční nemovitostí nebo souborem komerčních nemovitostí.

Účelem DSCR je posoudit váhu celkové dluhového břemene, které dlužník v souvislosti s nemovitostí nese. Ve jmenovateli jsou proto nejen úrokové náklady, ale rovněž amortizace úvěru, tj. splátky jistiny. Zásadní otázkou u tohoto ukazatele je to, zda má být vypočten na úrovni nemovitosti nebo na úrovni dlužníka. Financování komerčních nemovitostí má obvykle formu financování bez postihu, tj. věřitel má nárok na splátky pouze z příjmů plynoucích z dané nemovitosti, a nikoli z jiných příjmů či aktiv dlužníka. Proto je realističtější a vhodnější počítat DSCR na úrovni nemovitosti. Zaměření na celkové příjmy dlužníka by vyvolalo důležité otázky týkající se konsolidace, které by ztížily vymezení ukazatele, jenž by byl srovnatelný v jednotlivých členských státech.

8.   Dodatečné ukazatele, které jsou relevantní pro nemovitosti ve výstavbě

Pro komerční nemovitosti ve výstavbě mohou vnitrostátní makroobezřetnostní orgány namísto použití LTV v době vzniku sledovat poměr úvěru k nákladům (LTC). LTC představuje počáteční částku všech poskytnutých úvěrů v poměru k nákladům spojeným s výstavbou komerční nemovitosti do dokončení.

Kromě toho by se vnitrostátní makroobezřetnostní orgány měly při sledování zaměřit na nejrizikovější stavby, např. ty, u nichž je poměr předem pronajaté plochy (pre-let ratio) a poměr předem prodané plochy (pre-sale ratio) velmi nízký. U každé budovy, jejíž výstavba stále probíhá, se poměr předem pronajaté plochy rovná ploše, kterou příslušný developer již pronajal v době poskytnutí úvěru, v poměru k celkové ploše, jež bude k dispozici poté, co bude stavba dokončena; podobně poměr předem prodané plochy se rovná ploše, kterou příslušný developer již prodal v době poskytnutí úvěru, v poměru k celkové ploše, jež bude k dispozici poté, co bude stavba dokončena.

9.   Každoroční zveřejňování údajů o expozicích v oblasti komerčních nemovitostí evropskými orgány dohledu

Evropským orgánům dohledu se doporučuje, aby na základě informací dostupných z regulatorních výkazů alespoň jednou ročně zveřejňovaly agregované informace o expozicích subjektů podléhajících jejich dohledu, a to na individuálním základě, vůči jednotlivým národním trhům komerčních nemovitostí v Unii. Toto zveřejnění by mělo zvýšit povědomí vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů o činnosti subjektů z jiných členských států na jejich tuzemském trhu komerčních nemovitostí. Jsou-li rozsah či kvalita zveřejněných údajů problematické, mělo by být takové zveřejnění opatřeno příslušnými doprovodnými poznámkami.

Evropské orgány dohledu by v zásadě měly umožnit, aby každý vnitrostátní makroobezřetnostní orgán v Unii mohl posuzovat expozice všech finančních institucí Unie vůči příslušnému národnímu trhu. To znamená, že údaje shromažďované za všechny finanční instituce v Unii by měly být agregovány na úrovni zemí.

Při zveřejňování těchto agregovaných informací by evropské orgány dohledu měly využít informace z regulatorních výkazů, které uvádějí geografické členění úvěrových expozic a/nebo (přímých a nepřímých) investic. Pokud výkazy uvádějí členění podle kódů NACE (10), mohou být komerční nemovitosti uvedeny jak v oddílu „F“, tak v oddílu „L“, ačkoli přísně vzato některé dílčí kategorie by musely být s ohledem na definici komerčních nemovitostí přijatou v tomto doporučení vyloučeny.

---

(1)  Viz Otázka EBA ID 2014_1214 ze dne 21. listopadu 2014.

(2)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).

(3)  Rada pro finanční stabilitu a Mezinárodní měnový fond, Finanční krize a informační mezery – zpráva adresovaná ministrům financí a guvernérům centrálních bank zemí G-20, 29. října 2009.

(4)  Basilejský výbor pro bankovní dohled, „Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document“ (Úpravy standardizovaného přístupu k úvěrovému riziku - druhý konzultační dokument), prosinec 2015.

(5)  Podle odstavce 2.118 kapitoly 2 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1) „Sektor domácností [...] zahrnuje jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitele a jako podnikatele vyrábějící tržní výrobky, nefinanční a finanční služby (tržní výrobci) za předpokladu, že výroba výrobků a služeb není prováděna samostatnými subjekty považovanými za kvazikorporace. Zahrnuje také jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako výrobce výrobků a nefinančních služeb výlučně pro vlastní konečné užití.“

(6)  ESRB, „Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU“ (Zpráva o komerčních nemovitostech a finanční stabilitě v EU), prosinec 2015, zejména příloha II, oddíl 2.2.

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

(9)  ESRB, „Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU“ (Zpráva o komerčních nemovitostech a finanční stabilitě v EU), prosinec 2015, zejména oddíl 2.3 a rámeček 1.

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/43

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/05)

(2017/C 31/02)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Rakouska na tyto skutečnosti:






  a. | Ceny obytných nemovitostí v Rakousku rychle rostou, zejména od roku 2011. Až donedávna byla dynamika vývoje cen obytných nemovitostí mnohem silnější ve Vídni než v ostatních částech Rakouska. Meziroční růst cen obytných nemovitostí mimo Vídeň je však v poslední době výrazný a převyšuje růst cen ve Vídni. Tento vývoj vedl k takové úrovni cen nemovitostí, která se zdá být nad úrovní odpovídající dlouhodobému vývoji domácích fundamentálních faktorů, zejména ve Vídni (2). V ostatních částech země jsou však ceny obytných nemovitostí víceméně v souladu s fundamentálními faktory podle odhadů Oesterreichische Nationalbank (OeNB). |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Rakouska na tyto skutečnosti:

a.

Ceny obytných nemovitostí v Rakousku rychle rostou, zejména od roku 2011. Až donedávna byla dynamika vývoje cen obytných nemovitostí mnohem silnější ve Vídni než v ostatních částech Rakouska. Meziroční růst cen obytných nemovitostí mimo Vídeň je však v poslední době výrazný a převyšuje růst cen ve Vídni. Tento vývoj vedl k takové úrovni cen nemovitostí, která se zdá být nad úrovní odpovídající dlouhodobému vývoji domácích fundamentálních faktorů, zejména ve Vídni (2). V ostatních částech země jsou však ceny obytných nemovitostí víceméně v souladu s fundamentálními faktory podle odhadů Oesterreichische Nationalbank (OeNB).

| b. | V poslední době lze pozorovat silnou dynamiku vývoje cen obytných nemovitostí současně s výrazným růstem hypotečních úvěrů. Výsledky průzkumu OeNB ohledně úvěrových standardů naznačují uvolňování těchto standardů. Kromě toho z nich vyplývá, že se zvyšuje podíl nových hypotečních dlužníků s vysokým poměrem dluhu k příjmům a vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti. Výsledky průzkumu OeNB je však třeba interpretovat opatrně s ohledem na velké rozdíly ve výsledcích průzkumu mezi jednotlivými bankami, malou velikost zkoumaného vzorku a jeho měnící se složení. Obecně je však třeba poznamenat, že domácnosti, které jsou silně zadluženy v poměru ke svým příjmům nebo hodnotě nemovitosti, by mohly být obzvlášť zranitelné v případě ekonomických šoků, jako je zvýšení nezaměstnanosti nebo pokles příjmů domácností či cen obytných nemovitostí. Za takových okolností může být pro domácnosti složitější splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). K posouzení systémového dopadu potenciálního uvolňování úvěrových standardů je třeba disponovat větším množstvím informací o těchto standardech získaných na základě širšího vzorku finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

b.

V poslední době lze pozorovat silnou dynamiku vývoje cen obytných nemovitostí současně s výrazným růstem hypotečních úvěrů. Výsledky průzkumu OeNB ohledně úvěrových standardů naznačují uvolňování těchto standardů. Kromě toho z nich vyplývá, že se zvyšuje podíl nových hypotečních dlužníků s vysokým poměrem dluhu k příjmům a vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti. Výsledky průzkumu OeNB je však třeba interpretovat opatrně s ohledem na velké rozdíly ve výsledcích průzkumu mezi jednotlivými bankami, malou velikost zkoumaného vzorku a jeho měnící se složení. Obecně je však třeba poznamenat, že domácnosti, které jsou silně zadluženy v poměru ke svým příjmům nebo hodnotě nemovitosti, by mohly být obzvlášť zranitelné v případě ekonomických šoků, jako je zvýšení nezaměstnanosti nebo pokles příjmů domácností či cen obytných nemovitostí. Za takových okolností může být pro domácnosti složitější splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). K posouzení systémového dopadu potenciálního uvolňování úvěrových standardů je třeba disponovat větším množstvím informací o těchto standardech získaných na základě širšího vzorku finančních zprostředkovatelů.

| c. | Rychlejší růst cen rezidenčních nemovitostí ve srovnání s růstem příjmů domácností, který lze v poslední době v Rakousku pozorovat, způsobuje, že je pro domácnosti složitější pořídit si vlastní bydlení a může vést k celkovému zvýšení zadluženosti domácností a/nebo zvýšení počtu domácností s vysokou úrovní dluhu. Vzhledem k silné úvěrové dynamice a dynamice vývoje cen obytných nemovitostí navíc existuje nebezpečí dalšího uvolňování úvěrových standardů. |
| --- | --- |

c.

Rychlejší růst cen rezidenčních nemovitostí ve srovnání s růstem příjmů domácností, který lze v poslední době v Rakousku pozorovat, způsobuje, že je pro domácnosti složitější pořídit si vlastní bydlení a může vést k celkovému zvýšení zadluženosti domácností a/nebo zvýšení počtu domácností s vysokou úrovní dluhu. Vzhledem k silné úvěrové dynamice a dynamice vývoje cen obytných nemovitostí navíc existuje nebezpečí dalšího uvolňování úvěrových standardů.

| d. | Expozice rakouských bank vyplývající z hypotečních úvěrů jsou ve srovnání s ostatními zeměmi Unie nízké. To souvisí s nízkým podílem vlastnického bydlení (3) a poměrně malým podílem držitelů hypoték mezi domácnostmi s vlastním bydlením v Rakousku. Celkové expozice rakouských bank v souvislosti s činností v oblasti nemovitostí, včetně úvěrů do stavebnictví atd., jsou však ve srovnání s jinými zeměmi o něco vyšší. Průměrné rizikové váhy v případě rakouských bank, které uplatňují modely založené na interním ratingu, značně převyšují průměr Unie. Z tohoto důvodu je rakouský bankovní sektor relativně méně zranitelný, pokud jde o potenciální přímá rizika plynoucí ze sektoru obytných nemovitostí. Je však třeba uvést, že celková průměrná kapitalizace rakouských bank je mírně pod průměrem Unie. |
| --- | --- |

d.

Expozice rakouských bank vyplývající z hypotečních úvěrů jsou ve srovnání s ostatními zeměmi Unie nízké. To souvisí s nízkým podílem vlastnického bydlení (3) a poměrně malým podílem držitelů hypoték mezi domácnostmi s vlastním bydlením v Rakousku. Celkové expozice rakouských bank v souvislosti s činností v oblasti nemovitostí, včetně úvěrů do stavebnictví atd., jsou však ve srovnání s jinými zeměmi o něco vyšší. Průměrné rizikové váhy v případě rakouských bank, které uplatňují modely založené na interním ratingu, značně převyšují průměr Unie. Z tohoto důvodu je rakouský bankovní sektor relativně méně zranitelný, pokud jde o potenciální přímá rizika plynoucí ze sektoru obytných nemovitostí. Je však třeba uvést, že celková průměrná kapitalizace rakouských bank je mírně pod průměrem Unie.

| e. | Analýza povahy zjištěných zranitelných míst v Rakousku bere do úvahy jak faktory snižující riziko, tak i faktory, které riziko zvyšují. Mezi faktory zvyšující riziko patří významný podíl úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou (a to jak u nových úvěrů, tak i mezi stávajícími úvěry), které vystavují domácnosti úrokovému riziku, a dále k těmto faktorům patří úvěry na bydlení v cizí měně, které vystavují domácnosti riziku kurzovému. Podíl hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou nebo úvěrů poskytnutých v cizí měně se však snižuje. Z řady analýz navíc vyplývá, že zejména dlužníci, kteří mají v Rakousku úvěry na bydlení v cizí měně, disponují značnými rezervami na krytí rizik, díky nimž jsou tedy méně ohroženi. Mezi další faktory snižující riziko patří relativně nízký podíl vlastnického bydlení, který je po desetiletí stabilní, spolu s rozvinutým trhem nájemního bydlení a celkovou mírnou úrovní zadluženosti domácností. Většina hypoték je navíc amortizována a dlužníky jsou obvykle majetnější domácnosti. |
| --- | --- |

e.

Analýza povahy zjištěných zranitelných míst v Rakousku bere do úvahy jak faktory snižující riziko, tak i faktory, které riziko zvyšují. Mezi faktory zvyšující riziko patří významný podíl úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou (a to jak u nových úvěrů, tak i mezi stávajícími úvěry), které vystavují domácnosti úrokovému riziku, a dále k těmto faktorům patří úvěry na bydlení v cizí měně, které vystavují domácnosti riziku kurzovému. Podíl hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou nebo úvěrů poskytnutých v cizí měně se však snižuje. Z řady analýz navíc vyplývá, že zejména dlužníci, kteří mají v Rakousku úvěry na bydlení v cizí měně, disponují značnými rezervami na krytí rizik, díky nimž jsou tedy méně ohroženi. Mezi další faktory snižující riziko patří relativně nízký podíl vlastnického bydlení, který je po desetiletí stabilní, spolu s rozvinutým trhem nájemního bydlení a celkovou mírnou úrovní zadluženosti domácností. Většina hypoték je navíc amortizována a dlužníky jsou obvykle majetnější domácnosti.

| f. | ESRB bere na vědomí opatření přijatá rakouskými orgány, včetně očekávání týkajících se udržitelných úvěrových standardů, jež byla oznámena bankám (4). Rakouský orgán pro stabilitu finančního trhu (Finanzmarktstabilitätsgremium - FMSG) kromě toho doporučil ministerstvu financí rozšířit soubor makroobezřetnostních nástrojů o nástroje v oblasti financování nemovitostí týkající se dlužníka, tak aby FMSG mohl reagovat na systémová rizika plynoucí z neudržitelného vývoje na trhu s nemovitostmi (5). Ceny obytných nemovitostí a objem poskytovaných hypotečních úvěrů silně rostou, některé skupiny domácností vykazují vysokou úroveň zadlužení a existují náznaky uvolňování úvěrových standardů. I když jsou opatření přijatá rakouskými orgány vzhledem k povaze zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí v Rakousku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat, |
| --- | --- |

f.

ESRB bere na vědomí opatření přijatá rakouskými orgány, včetně očekávání týkajících se udržitelných úvěrových standardů, jež byla oznámena bankám (4). Rakouský orgán pro stabilitu finančního trhu (Finanzmarktstabilitätsgremium - FMSG) kromě toho doporučil ministerstvu financí rozšířit soubor makroobezřetnostních nástrojů o nástroje v oblasti financování nemovitostí týkající se dlužníka, tak aby FMSG mohl reagovat na systémová rizika plynoucí z neudržitelného vývoje na trhu s nemovitostmi (5). Ceny obytných nemovitostí a objem poskytovaných hypotečních úvěrů silně rostou, některé skupiny domácností vykazují vysokou úroveň zadlužení a existují náznaky uvolňování úvěrových standardů. I když jsou opatření přijatá rakouskými orgány vzhledem k povaze zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí v Rakousku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Rakousku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa výrazný růst cen obytných nemovitostí a objemu poskytovaných hypotečních úvěrů, zejména v poslední době, jakož i riziko dalšího uvolňování úvěrových standardů.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Na základě odhadů Oesterreichische Nationalbank (OeNB) a Evropské centrální banky (ECB).

2

(3)  Zejména ve Vídni je podíl vlastnického bydlení nízký - 82 % domácností jsou nájemníci.

3

(4)  V návaznosti na rozhodnutí ESRB vydat toto varování rakouský orgán pro stabilitu finančního trhu projednal problematiku udržitelných úvěrových standardů v sektoru obytných nemovitostí na svém zasedání dne 23. září 2016.

4

(5)  Upozornění FMSG je veřejně dostupné na internetové adrese: https://www.fmsg.at/en/publications/warnings-and-recommendations/advice-2-2016.html

5

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/45

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Belgii ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/06)

(2017/C 31/03)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Belgie na tyto skutečnosti:






  a. | V Belgii lze pozorovat trend zvyšování celkové zadluženosti domácností, který je ve velké míře výsledkem trvalého rychlého růstu úvěrů na bydlení. I když se úvěrové standardy v posledních letech zpřísnily, zdá se, že v poslední době se tento vývoj zastavil. Z mikroekonomických údajů zároveň vyplývá, že existují určité skupiny domácností, které se vyznačují tím, že mají velké hypoteční úvěry v poměru k hodnotě své nemovitosti, velká část jejich příjmu slouží ke splácení dluhu nebo vykazují nízkou úroveň čistého finančního jmění v porovnání s výškou jejich dluhu. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Belgie na tyto skutečnosti:

a.

V Belgii lze pozorovat trend zvyšování celkové zadluženosti domácností, který je ve velké míře výsledkem trvalého rychlého růstu úvěrů na bydlení. I když se úvěrové standardy v posledních letech zpřísnily, zdá se, že v poslední době se tento vývoj zastavil. Z mikroekonomických údajů zároveň vyplývá, že existují určité skupiny domácností, které se vyznačují tím, že mají velké hypoteční úvěry v poměru k hodnotě své nemovitosti, velká část jejich příjmu slouží ke splácení dluhu nebo vykazují nízkou úroveň čistého finančního jmění v porovnání s výškou jejich dluhu.

| b. | V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů, pak může být pro tyto vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a může se zvýšit počet nesplácených hypoték, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména dochází-li současně k poklesu cen rezidenčních nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). |
| --- | --- |

b.

V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů, pak může být pro tyto vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a může se zvýšit počet nesplácených hypoték, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména dochází-li současně k poklesu cen rezidenčních nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry).

| c. | Ceny rezidenčních nemovitostí, které za posledních 30 let výrazně vzrostly, navíc v poslední době rostou rychleji než příjmy či nájemné. V nominálním vyjádření se nyní ceny rezidenčních nemovitostí pohybují blízko úrovně, na níž byly před finanční krizí. Existují určité náznaky nadhodnocení cen, nicméně alternativní modely oceňování tuto skutečnost jednoznačně neprokazují. Již tak vysoké a rostoucí ceny rezidenčních nemovitostí by mohly vést k dalšímu zvýšení celkové zadluženosti domácností a počtu zranitelných domácností. |
| --- | --- |

c.

Ceny rezidenčních nemovitostí, které za posledních 30 let výrazně vzrostly, navíc v poslední době rostou rychleji než příjmy či nájemné. V nominálním vyjádření se nyní ceny rezidenčních nemovitostí pohybují blízko úrovně, na níž byly před finanční krizí. Existují určité náznaky nadhodnocení cen, nicméně alternativní modely oceňování tuto skutečnost jednoznačně neprokazují. Již tak vysoké a rostoucí ceny rezidenčních nemovitostí by mohly vést k dalšímu zvýšení celkové zadluženosti domácností a počtu zranitelných domácností.

| d. | ESRB současně konstatuje, že je zde řada faktorů, které zranitelná místa belgického trhu s obytnými nemovitostmi zmírňují. Zaprvé, belgické domácnosti celkově disponují relativně vysokou hodnotou finančních aktiv v poměru k zadlužení. Zadruhé, hypoteční úvěry jsou obvykle amortizovány se splatností kratší než 25 let, což znamená, že belgické domácnosti ve srovnání s domácnostmi v ostatních zemích Unie snižují svůj dluh relativně rychle. |
| --- | --- |

d.

ESRB současně konstatuje, že je zde řada faktorů, které zranitelná místa belgického trhu s obytnými nemovitostmi zmírňují. Zaprvé, belgické domácnosti celkově disponují relativně vysokou hodnotou finančních aktiv v poměru k zadlužení. Zadruhé, hypoteční úvěry jsou obvykle amortizovány se splatností kratší než 25 let, což znamená, že belgické domácnosti ve srovnání s domácnostmi v ostatních zemích Unie snižují svůj dluh relativně rychle.

| e. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla v Belgii v souvislosti se sektorem obytných nemovitostí zavedena. Belgické orgány se celkově zaměřily na zajištění odolnosti bank vůči rizikům, která plynou ze sektoru obytných nemovitostí. K omezení stávajících zranitelných míst může rovněž přispět rozhodnutí Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) z prosince 2013 navýšit kapitálové požadavky k hypotečním expozicím bank používajících přístup založený na interním ratingu (2), jakož i veřejná sdělení NBB/BNB nabádající ke zvýšené opatrnosti, pokud jde o rizika vyplývající ze sektoru obytných nemovitostí. Kromě toho dochází ke zpřísnění podmínek pro daňovou odpočitatelnost u hypotečních úvěrů. Veřejný závazek NBB/BNB přijmout dodatečná kapitálová opatření, která by se zaměřila na vysoce rizikové úvěry (tj. úvěry s vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti), pokud budou i nadále představovat významný podíl nově poskytovaných úvěrů, by měl též do určité míry omezit další nárůst zranitelných míst v budoucnu. Na druhou stranu nebyla přijata opatření, která by přímo řešila zranitelná místa související s existencí vysoce zadlužených domácností nebo trvalý růst cen obytných nemovitostí. I když jsou zavedená opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Belgii přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat, |
| --- | --- |

e.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla v Belgii v souvislosti se sektorem obytných nemovitostí zavedena. Belgické orgány se celkově zaměřily na zajištění odolnosti bank vůči rizikům, která plynou ze sektoru obytných nemovitostí. K omezení stávajících zranitelných míst může rovněž přispět rozhodnutí Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) z prosince 2013 navýšit kapitálové požadavky k hypotečním expozicím bank používajících přístup založený na interním ratingu (2), jakož i veřejná sdělení NBB/BNB nabádající ke zvýšené opatrnosti, pokud jde o rizika vyplývající ze sektoru obytných nemovitostí. Kromě toho dochází ke zpřísnění podmínek pro daňovou odpočitatelnost u hypotečních úvěrů. Veřejný závazek NBB/BNB přijmout dodatečná kapitálová opatření, která by se zaměřila na vysoce rizikové úvěry (tj. úvěry s vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti), pokud budou i nadále představovat významný podíl nově poskytovaných úvěrů, by měl též do určité míry omezit další nárůst zranitelných míst v budoucnu. Na druhou stranu nebyla přijata opatření, která by přímo řešila zranitelná místa související s existencí vysoce zadlužených domácností nebo trvalý růst cen obytných nemovitostí. I když jsou zavedená opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Belgii přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Belgii zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska ESRB za hlavní zranitelná místa s ohledem na výrazný růst cen obytných nemovitostí v posledních několika letech považuje rychlý růst celkové zadluženosti domácností ve spojení s existencí významných skupin domácností, které jsou již silně zadluženy.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Navýšení rizikových vah belgických hypotečních úvěrů o pět procentních bodů v případě úvěrových institucí, které k výpočtu kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu. Toto opatření vstoupilo v platnost na základě královského výnosu ze dne 8. prosince 2013 - https://www.nbb.be/en/articles/arrete-royal-du-8-decembre-2013-portant-approbation-du-reglement-du-22-octobre-2013-de-la - a následně bylo v souladu s článkem 458 nařízení EU o kapitálových požadavcích provedeno v roce 2014. V květnu 2016 byla platnost tohoto opatření prodloužena o jeden rok (královský výnos ze dne 31. května 2016 - https://www.nbb.be/en/financial-oversight/macroprudential-supervision/macroprudential-instruments/real-estate).

2

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/47

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/07)

(2017/C 31/04)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Dánska na tyto skutečnosti:






  a. | Hlavními zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí v Dánsku jsou silně rostoucí ceny obytných nemovitostí spolu s vysoce zadluženými domácnostmi. Ceny obytných nemovitostí, zejména ve velkých městech, již nějakou dobu silně rostou a v reálném vyjádření se nyní nacházejí blízko úrovně, na níž byly před finanční krizí. Celkově se však nezdá, že by byly nadhodnocené. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Dánska na tyto skutečnosti:

a.

Hlavními zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí v Dánsku jsou silně rostoucí ceny obytných nemovitostí spolu s vysoce zadluženými domácnostmi. Ceny obytných nemovitostí, zejména ve velkých městech, již nějakou dobu silně rostou a v reálném vyjádření se nyní nacházejí blízko úrovně, na níž byly před finanční krizí. Celkově se však nezdá, že by byly nadhodnocené.

| b. | Průměrná míra zadlužení dánských domácností patří mezi nejvyšší na světě. Rozvinutý finanční systém, který v Dánsku již dlouhou dobu existuje, umožňuje dánským domácnostem poměrně snadný přístup k hypotečním úvěrům a vypůjčit si na základě zajištění nemovitostmi není nákladné, zejména díky velkému trhu s krytými dluhopisy, který podléhá „zásadě rovnováhy“ (2). Dánské domácnosti zároveň disponují značným penzijním bohatstvím, díky čemuž nemají jednotlivci takovou potřebu být v okamžiku odchodu do důchodu bez dluhů. Některé skupiny domácností jsou však vysoce zadluženy. Například přibližně třetina všech dánských domácností s vlastním bydlením vykazuje celkové zadlužení, které převyšuje hodnotu jejich nemovitosti (3), a zhruba u čtvrtiny celkové zadlužení převyšuje trojnásobek jejich ročního příjmu před zdaněním. Tři čtvrtiny vysoce zadlužených domácností mají navíc hypoteční úvěr s pohyblivou úrokovou sazbou, což je činí zranitelnými v případě jakéhokoli zvýšení úrokových sazeb v budoucnu. |
| --- | --- |

b.

Průměrná míra zadlužení dánských domácností patří mezi nejvyšší na světě. Rozvinutý finanční systém, který v Dánsku již dlouhou dobu existuje, umožňuje dánským domácnostem poměrně snadný přístup k hypotečním úvěrům a vypůjčit si na základě zajištění nemovitostmi není nákladné, zejména díky velkému trhu s krytými dluhopisy, který podléhá „zásadě rovnováhy“ (2). Dánské domácnosti zároveň disponují značným penzijním bohatstvím, díky čemuž nemají jednotlivci takovou potřebu být v okamžiku odchodu do důchodu bez dluhů. Některé skupiny domácností jsou však vysoce zadluženy. Například přibližně třetina všech dánských domácností s vlastním bydlením vykazuje celkové zadlužení, které převyšuje hodnotu jejich nemovitosti (3), a zhruba u čtvrtiny celkové zadlužení převyšuje trojnásobek jejich ročního příjmu před zdaněním. Tři čtvrtiny vysoce zadlužených domácností mají navíc hypoteční úvěr s pohyblivou úrokovou sazbou, což je činí zranitelnými v případě jakéhokoli zvýšení úrokových sazeb v budoucnu.

| c. | Rychlejší růst cen rezidenčních nemovitostí v městských oblastech může mít za následek to, že si více jednotlivců (např. těch, kteří nemovitost kupují poprvé) bere velké hypoteční úvěry na nákup obytných nemovitostí. Existuje tak riziko, že současná situace povede k dalšímu zvyšování zadluženosti domácností. Silný nárůst cen obytných nemovitostí je podporován též řadou strukturálních faktorů, jako je silně regulovaný trh s nájemním bydlením a procyklický charakter systému zdanění v oblasti bydlení. |
| --- | --- |

c.

Rychlejší růst cen rezidenčních nemovitostí v městských oblastech může mít za následek to, že si více jednotlivců (např. těch, kteří nemovitost kupují poprvé) bere velké hypoteční úvěry na nákup obytných nemovitostí. Existuje tak riziko, že současná situace povede k dalšímu zvyšování zadluženosti domácností. Silný nárůst cen obytných nemovitostí je podporován též řadou strukturálních faktorů, jako je silně regulovaný trh s nájemním bydlením a procyklický charakter systému zdanění v oblasti bydlení.

| d. | I když na dánském hypotečním trhu dochází k určitým změnám, od nichž se očekává, že sníží rizika související se sektorem obytných nemovitostí – zejména jde o zpřísňování úvěrových standardů, obecně utlumený růst úvěrů a snižující se podíl hypotečních úvěrů, které nejsou amortizovány – úvěry, u nichž se platí pouze úroky, jsou stále běžné a ve velkých městech pokračuje růst úvěrů. Je tak pravděpodobně, že v blízké budoucnosti bude podíl vysoce zadlužených domácností nadále významný. |
| --- | --- |

d.

I když na dánském hypotečním trhu dochází k určitým změnám, od nichž se očekává, že sníží rizika související se sektorem obytných nemovitostí – zejména jde o zpřísňování úvěrových standardů, obecně utlumený růst úvěrů a snižující se podíl hypotečních úvěrů, které nejsou amortizovány – úvěry, u nichž se platí pouze úroky, jsou stále běžné a ve velkých městech pokračuje růst úvěrů. Je tak pravděpodobně, že v blízké budoucnosti bude podíl vysoce zadlužených domácností nadále významný.

| e. | Některé studie odhadují, že převážná většina dánských domácností s vysokou mírou zadlužení je finančně silná i v zátěžovém scénáři. Studie však zároveň poukazují na silný negativní vztah mezi mírou zadlužení domácností a změnami v jejich spotřebě v krizovém období, a to prostřednictvím vlivu na příjem a bohatství. Kombinace vysoké míry zadlužení a značného podílu hypoték s pohyblivými úrokovými sazbami znamená, že i malé změny výše úrokových sazeb mohou mít výrazný dopad na disponibilní příjem domácností. Rychlý růst cen obytných nemovitostí kromě toho zvyšuje pravděpodobnost a rozsah jakéhokoli poklesu cen v budoucnosti, což by ve spojení s vysokou mírou zadlužení mohlo vést k tomu, že se celá řada domácností ocitne v situaci, kdy hodnota jejich majetku je nižší než hodnota jejich dluhu. I když objem čistých finančních aktiv dánských domácností je vysoký, likvidita a hodnota těchto aktiv může v krizové situaci klesnout a domácnosti nemusí být ochotny čerpat ze svých finančních aktiv k zachování své úrovně spotřeby. |
| --- | --- |

e.

Některé studie odhadují, že převážná většina dánských domácností s vysokou mírou zadlužení je finančně silná i v zátěžovém scénáři. Studie však zároveň poukazují na silný negativní vztah mezi mírou zadlužení domácností a změnami v jejich spotřebě v krizovém období, a to prostřednictvím vlivu na příjem a bohatství. Kombinace vysoké míry zadlužení a značného podílu hypoték s pohyblivými úrokovými sazbami znamená, že i malé změny výše úrokových sazeb mohou mít výrazný dopad na disponibilní příjem domácností. Rychlý růst cen obytných nemovitostí kromě toho zvyšuje pravděpodobnost a rozsah jakéhokoli poklesu cen v budoucnosti, což by ve spojení s vysokou mírou zadlužení mohlo vést k tomu, že se celá řada domácností ocitne v situaci, kdy hodnota jejich majetku je nižší než hodnota jejich dluhu. I když objem čistých finančních aktiv dánských domácností je vysoký, likvidita a hodnota těchto aktiv může v krizové situaci klesnout a domácnosti nemusí být ochotny čerpat ze svých finančních aktiv k zachování své úrovně spotřeby.

| f. | Velké snížení soukromé spotřeby by mohlo vést k makroekonomické nestabilitě, k níž v Dánsku došlo v období po globální finanční krizi. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. V současné době se přímá rizika pro bankovní systém zdají být omezená, jelikož řada strukturálních a institucionálních prvků v Dánsku omezuje úvěrové riziko (např. úvěry s právem plného postihu, právní předpisy týkající se osobního bankrotu a prospěšné záchranné sociální sítě). Bankovní sektor se kromě toho zdá být odolný, pokud by došlo ke krystalizaci těchto rizik: dánské banky jsou obecně dobře kapitálově vybaveny a velké banky již splňují dodatečné kapitálové požadavky, které budou postupně zaváděny v následujících letech. |
| --- | --- |

f.

Velké snížení soukromé spotřeby by mohlo vést k makroekonomické nestabilitě, k níž v Dánsku došlo v období po globální finanční krizi. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. V současné době se přímá rizika pro bankovní systém zdají být omezená, jelikož řada strukturálních a institucionálních prvků v Dánsku omezuje úvěrové riziko (např. úvěry s právem plného postihu, právní předpisy týkající se osobního bankrotu a prospěšné záchranné sociální sítě). Bankovní sektor se kromě toho zdá být odolný, pokud by došlo ke krystalizaci těchto rizik: dánské banky jsou obecně dobře kapitálově vybaveny a velké banky již splňují dodatečné kapitálové požadavky, které budou postupně zaváděny v následujících letech.

| g. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla dánskými orgány zavedena, včetně limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti, zásad obezřetné úvěrové politiky bank a hypotečních úvěrových institucí, postupného omezování daňové odpočitatelnosti a zvláštního souboru ukazatelů rizika – tzv. „supervisory diamond“ – pro hypoteční úvěrové instituce (4). I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Dánsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. I když poskytovatelé hypotečních úvěrů hlásí zpřísňování úvěrových standardů, nemělo to zatím výraznější vliv na zadluženost domácností ani na ceny nemovitostí – naopak, úvěry i ceny ve velkých městech stále rostou. Vzhledem k silnému růstu cen obytných nemovitostí, zejména ve velkých městech, existuje riziko, že by tento vývoj mohl vést k dalšímu zvýšení zadluženosti domácností. Navíc se neočekává, že by vysoká úroveň zadlužení domácností výrazně poklesla, protože uvedená opatření tento problém přímo neřeší. Je třeba uvést, že toto hodnocení zohledňuje skutečnost, že některá z těchto opatření zatím platí jen omezenou dobu a nabývají účinnosti postupně, zatímco některá z nich se týkají jen nových dlužníků, |
| --- | --- |

g.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla dánskými orgány zavedena, včetně limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti, zásad obezřetné úvěrové politiky bank a hypotečních úvěrových institucí, postupného omezování daňové odpočitatelnosti a zvláštního souboru ukazatelů rizika – tzv. „supervisory diamond“ – pro hypoteční úvěrové instituce (4). I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Dánsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. I když poskytovatelé hypotečních úvěrů hlásí zpřísňování úvěrových standardů, nemělo to zatím výraznější vliv na zadluženost domácností ani na ceny nemovitostí – naopak, úvěry i ceny ve velkých městech stále rostou. Vzhledem k silnému růstu cen obytných nemovitostí, zejména ve velkých městech, existuje riziko, že by tento vývoj mohl vést k dalšímu zvýšení zadluženosti domácností. Navíc se neočekává, že by vysoká úroveň zadlužení domácností výrazně poklesla, protože uvedená opatření tento problém přímo neřeší. Je třeba uvést, že toto hodnocení zohledňuje skutečnost, že některá z těchto opatření zatím platí jen omezenou dobu a nabývají účinnosti postupně, zatímco některá z nich se týkají jen nových dlužníků,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Dánsku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa silný růst cen obytných nemovitostí – zejména ve velkých městech – ve spojení s vysoce zadluženými domácnostmi. Pokud by navíc došlo k materializaci rizik, mohlo by to mít potenciální dopad na ostatní země skandinávsko-pobaltského regionu.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  To znamená, že existuje finanční rovnováha mezi dluhopisy a hypotečními úvěry, které hypoteční úvěrové instituce vydají, resp. poskytnou.

2

(3)  I jiné druhy aktiv, např. automobily, lze použít jako zajištění, avšak to se nevykazuje v rámci údajů, které se zde uvádějí.

3

(4)  „Supervisory diamond“ vymezuje několik referenčních hodnot, které podle dánského orgánu finančního dohledu obecně signalizují činnost poskytování hypotečních úvěrů s vyšším rizikovým profilem. Sestává z pěti ukazatelů s příslušnými omezeními rizik institucí: velké expozice; růst úvěrů; úrokové riziko dlužníka; poskytování úvěrů, u nichž se platí pouze úroky; krátkodobé financování.

4

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/49

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/08)

(2017/C 31/05)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Finska na tyto skutečnosti:






  a. | Za nejvýznamnější zranitelné místo sektoru obytných nemovitostí ve Finsku se považuje již tak vysoká a rostoucí míra zadluženosti domácností. Zadluženost domácností v poměru k příjmům v současné době dosahuje historického maxima a přesahuje průměr Unie. Důvodem je slabý růst příjmů domácností, které se zároveň nadále zadlužují. Dluh je navíc koncentrován v poměrně malé skupině vysoce zadlužených domácností. Tyto domácnosti by byly obzvláště zranitelné v případě nepříznivých ekonomických podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu s obytnými nemovitostmi. Nejčastěji poskytovanými úvěry na finském hypotečním trhu jsou navíc úvěry s pohyblivými úrokovými sazbami, které domácnosti vystavují úrokovému riziku. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Finska na tyto skutečnosti:

a.

Za nejvýznamnější zranitelné místo sektoru obytných nemovitostí ve Finsku se považuje již tak vysoká a rostoucí míra zadluženosti domácností. Zadluženost domácností v poměru k příjmům v současné době dosahuje historického maxima a přesahuje průměr Unie. Důvodem je slabý růst příjmů domácností, které se zároveň nadále zadlužují. Dluh je navíc koncentrován v poměrně malé skupině vysoce zadlužených domácností. Tyto domácnosti by byly obzvláště zranitelné v případě nepříznivých ekonomických podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu s obytnými nemovitostmi. Nejčastěji poskytovanými úvěry na finském hypotečním trhu jsou navíc úvěry s pohyblivými úrokovými sazbami, které domácnosti vystavují úrokovému riziku.

| b. | V posledních letech došlo k výraznému zpomalení růstu úvěrů domácnostem a cen obytných nemovitostí, což je vývoj, který do jisté míry snižuje zjištěná rizika pro finanční stabilitu. Navíc je běžné, že finské domácnosti své hypoteční dluhy amortizují, v důsledku čehož je průměrný poměr úvěru k hodnotě nemovitosti u nesplacených hypoték podstatně nižší než v případě nových úvěrů. |
| --- | --- |

b.

V posledních letech došlo k výraznému zpomalení růstu úvěrů domácnostem a cen obytných nemovitostí, což je vývoj, který do jisté míry snižuje zjištěná rizika pro finanční stabilitu. Navíc je běžné, že finské domácnosti své hypoteční dluhy amortizují, v důsledku čehož je průměrný poměr úvěru k hodnotě nemovitosti u nesplacených hypoték podstatně nižší než v případě nových úvěrů.

| c. | V současné době jsou ukazatele cen obytných nemovitostí, jako je poměr ceny k příjmu a poměr ceny k nájmu, blízko dlouhodobému průměru, a neexistují tedy žádné důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Vzhledem k současné slabé perspektivě hospodářského růstu finské ekonomiky by však mohlo existovat riziko, že v případě nepříznivých ekonomických šoků dojde k poklesu cen obytných nemovitostí. V červenci 2016 byl do finské legislativy zaveden limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti pro nové úvěry na bydlení s cílem zajistit minimální zajištění u nových hypotečních úvěrů, což bude prospěšné v případě, že by došlo k poklesu cen. |
| --- | --- |

c.

V současné době jsou ukazatele cen obytných nemovitostí, jako je poměr ceny k příjmu a poměr ceny k nájmu, blízko dlouhodobému průměru, a neexistují tedy žádné důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Vzhledem k současné slabé perspektivě hospodářského růstu finské ekonomiky by však mohlo existovat riziko, že v případě nepříznivých ekonomických šoků dojde k poklesu cen obytných nemovitostí. V červenci 2016 byl do finské legislativy zaveden limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti pro nové úvěry na bydlení s cílem zajistit minimální zajištění u nových hypotečních úvěrů, což bude prospěšné v případě, že by došlo k poklesu cen.

| d. | Finské banky mají velká hypoteční portfolia s nižšími rizikovými vahami v porovnání s bankami v ostatních evropských zemích. Finské banky navíc do značné míry spoléhají na tržní financování, jež představuje méně stabilní zdroj financování v obdobích finanční nestability. Tato zranitelná místa umocňuje vysoká koncentrace finského bankovního sektoru a jeho velikost v poměru k celkové ekonomice. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. Na druhé straně patří finské banky v rámci Unie k bankám s nejvyšší úrovní kapitalizace a disponují kapitálem vysoké kvality. S ohledem na celkově vysokou kapitálovou přiměřenost finských bank a na požadavky na kapitálové rezervy zavedené finskými orgány se bankovní systém jeví jako odolný vůči přímému šoku v sektoru obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

d.

Finské banky mají velká hypoteční portfolia s nižšími rizikovými vahami v porovnání s bankami v ostatních evropských zemích. Finské banky navíc do značné míry spoléhají na tržní financování, jež představuje méně stabilní zdroj financování v obdobích finanční nestability. Tato zranitelná místa umocňuje vysoká koncentrace finského bankovního sektoru a jeho velikost v poměru k celkové ekonomice. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. Na druhé straně patří finské banky v rámci Unie k bankám s nejvyšší úrovní kapitalizace a disponují kapitálem vysoké kvality. S ohledem na celkově vysokou kapitálovou přiměřenost finských bank a na požadavky na kapitálové rezervy zavedené finskými orgány se bankovní systém jeví jako odolný vůči přímému šoku v sektoru obytných nemovitostí.

| e. | Ekonomický nebo finanční šok by mohl vést ke krystalizaci některých z výše uvedených rizik – například pokud se zvýší nezaměstnanost a/nebo dojde k poklesu růstu příjmů, pak může být pro některé vysoce zadlužené domácnosti složitější splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména pokud současně dochází k poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). |
| --- | --- |

e.

Ekonomický nebo finanční šok by mohl vést ke krystalizaci některých z výše uvedených rizik – například pokud se zvýší nezaměstnanost a/nebo dojde k poklesu růstu příjmů, pak může být pro některé vysoce zadlužené domácnosti složitější splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména pokud současně dochází k poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry).

| f. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla ve Finsku v souvislosti s trhem s obytnými nemovitostmi zavedena, včetně postupného rušení možnosti daňového odpočtu úroků z hypotečních úvěrů, zavedení limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti u nových hypoték, záměru zpřísnit kapitálové požadavky k expozicím z hypotečních úvěrů a urychleného zavedení kapitálových rezerv (včetně zvláštních požadavků na systémově významné banky). I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí ve Finsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. Je však třeba uvést, že finské orgány nemají pravomoc zavést další relevantní makroobezřetnostní opatření, jako jsou limity pro poměr úvěru k příjmům, poměr dluhu k příjmům nebo poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům, které by mohly sloužit k omezení dalšího zvyšování zadluženosti domácností, |
| --- | --- |

f.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla ve Finsku v souvislosti s trhem s obytnými nemovitostmi zavedena, včetně postupného rušení možnosti daňového odpočtu úroků z hypotečních úvěrů, zavedení limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti u nových hypoték, záměru zpřísnit kapitálové požadavky k expozicím z hypotečních úvěrů a urychleného zavedení kapitálových rezerv (včetně zvláštních požadavků na systémově významné banky). I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí ve Finsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. Je však třeba uvést, že finské orgány nemají pravomoc zavést další relevantní makroobezřetnostní opatření, jako jsou limity pro poměr úvěru k příjmům, poměr dluhu k příjmům nebo poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům, které by mohly sloužit k omezení dalšího zvyšování zadluženosti domácností,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí ve Finsku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa vysokou a rostoucí zadluženost domácností, zejména u některých skupin domácností. Pokud by došlo k materializaci rizik, mohlo by to mít potenciální dopad na ostatní země skandinávsko-pobaltského regionu.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/51

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lucembursku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/09)

(2017/C 31/06)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Lucemburska na tyto skutečnosti:






  a. | Ceny obytných nemovitostí v Lucembursku již delší dobu stabilně rostou. V současné době dosahují nebývale vysoké úrovně a zvyšují se v poměru k příjmům i nájemnému. Tento cenový vývoj je podpořen strukturální nerovnováhou mezi silnou poptávkou po bydlení, již podněcují mimo jiné demografické faktory a strategické pobídky, a omezeními na straně nabídky bydlení. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Lucemburska na tyto skutečnosti:

a.

Ceny obytných nemovitostí v Lucembursku již delší dobu stabilně rostou. V současné době dosahují nebývale vysoké úrovně a zvyšují se v poměru k příjmům i nájemnému. Tento cenový vývoj je podpořen strukturální nerovnováhou mezi silnou poptávkou po bydlení, již podněcují mimo jiné demografické faktory a strategické pobídky, a omezeními na straně nabídky bydlení.

| b. | Rostoucí ceny obytných nemovitostí by v interakci se zranitelností související se zadlužeností domácností mohly vést k dalšímu zvýšení celkové zadluženosti a podílu zranitelných domácností. Objem hypotečních úvěrů v posledních letech rychle roste a výše hypotečního dluhu lucemburských domácností je v poměru k jejich disponibilním příjmům vysoká. Domácnosti jsou navíc do určité míry vystaveny úrokovému riziku, jelikož hypoteční úvěry mají zpravidla pohyblivé úrokové sazby. Poměry úvěru k hodnotě nemovitosti a nákladů na obsluhu dluhu k příjmům jsou v Lucembursku v průměru na přiměřené úrovni a tato skutečnost může přispět ke snížení ztrát ve finančním systému v případě krystalizace zranitelných míst. Z rozdělení těchto poměrů u nových i stávajících hypoték však vyplývá, že existuje značné množství hypotečních dlužníků s vysokým zadlužením a vysokými náklady na obsluhu dluhu v poměru k příjmům. |
| --- | --- |

b.

Rostoucí ceny obytných nemovitostí by v interakci se zranitelností související se zadlužeností domácností mohly vést k dalšímu zvýšení celkové zadluženosti a podílu zranitelných domácností. Objem hypotečních úvěrů v posledních letech rychle roste a výše hypotečního dluhu lucemburských domácností je v poměru k jejich disponibilním příjmům vysoká. Domácnosti jsou navíc do určité míry vystaveny úrokovému riziku, jelikož hypoteční úvěry mají zpravidla pohyblivé úrokové sazby. Poměry úvěru k hodnotě nemovitosti a nákladů na obsluhu dluhu k příjmům jsou v Lucembursku v průměru na přiměřené úrovni a tato skutečnost může přispět ke snížení ztrát ve finančním systému v případě krystalizace zranitelných míst. Z rozdělení těchto poměrů u nových i stávajících hypoték však vyplývá, že existuje značné množství hypotečních dlužníků s vysokým zadlužením a vysokými náklady na obsluhu dluhu v poměru k příjmům.

| c. | Zranitelná místa sektoru domácností spolu s již tak vysokými a silně rostoucími cenami nemovitostí představují pro lucemburskou reálnou ekonomiku rizika z hlediska finanční stability. V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů nebo cen obytných nemovitostí, může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). Tento problém by se mohl prohloubit, pokud bude trend zvyšování zadluženosti domácností v Lucembursku pokračovat. Na druhou stranu je třeba uvést, že lucemburské domácnosti disponují značnými finančními aktivy (i když ve vztahu k zadlužení se jejich úroveň snižuje), což by mohlo zmírnit případný šok, budou-li domácnosti ochotny a schopny z těchto majetkových zdrojů čerpat. |
| --- | --- |

c.

Zranitelná místa sektoru domácností spolu s již tak vysokými a silně rostoucími cenami nemovitostí představují pro lucemburskou reálnou ekonomiku rizika z hlediska finanční stability. V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů nebo cen obytných nemovitostí, může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). Tento problém by se mohl prohloubit, pokud bude trend zvyšování zadluženosti domácností v Lucembursku pokračovat. Na druhou stranu je třeba uvést, že lucemburské domácnosti disponují značnými finančními aktivy (i když ve vztahu k zadlužení se jejich úroveň snižuje), což by mohlo zmírnit případný šok, budou-li domácnosti ochotny a schopny z těchto majetkových zdrojů čerpat.

| d. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla lucemburskými orgány v souvislosti s trhem s obytnými nemovitostmi zavedena. Doposud se zaváděná opatření soustředila na zvyšování odolnosti bankovního sektoru, konkrétně zvýšením rizikových vah u hypoték s vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti a zavedením kapitálových rezerv jak ve vztahu k celému bankovnímu sektoru, tak k systémově významným institucím. Banky v Lucembursku jsou v průměru dobře kapitálově vybaveny a vykazují relativně nízké expozice vůči sektoru obytných nemovitostí. Vzhledem k uvedeným opatřením se bezprostřední rizika plynoucí pro bankovní systém v souvislosti se zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí zdají být v současnosti omezená. |
| --- | --- |

d.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla lucemburskými orgány v souvislosti s trhem s obytnými nemovitostmi zavedena. Doposud se zaváděná opatření soustředila na zvyšování odolnosti bankovního sektoru, konkrétně zvýšením rizikových vah u hypoték s vysokým poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti a zavedením kapitálových rezerv jak ve vztahu k celému bankovnímu sektoru, tak k systémově významným institucím. Banky v Lucembursku jsou v průměru dobře kapitálově vybaveny a vykazují relativně nízké expozice vůči sektoru obytných nemovitostí. Vzhledem k uvedeným opatřením se bezprostřední rizika plynoucí pro bankovní systém v souvislosti se zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí zdají být v současnosti omezená.

| e. | Kromě mikroobezřetnostních opatření, která požadují, aby banky měly zavedeny přiměřený systém vnitřní správy a řízení a přiměřené strategie v oblasti hypotečního trhu, nebyla zavedena žádná makroobezřeznostní opatření ke snížení zranitelnosti související s možnou negativní interakcí mezi zadlužeností domácností a dynamikou cen obytných nemovitostí. Z tohoto důvodu nemusí být opatření přijatá lucemburskými orgány vhodná k úplnému vyřešení zjištěných zranitelných míst, |
| --- | --- |

e.

Kromě mikroobezřetnostních opatření, která požadují, aby banky měly zavedeny přiměřený systém vnitřní správy a řízení a přiměřené strategie v oblasti hypotečního trhu, nebyla zavedena žádná makroobezřeznostní opatření ke snížení zranitelnosti související s možnou negativní interakcí mezi zadlužeností domácností a dynamikou cen obytných nemovitostí. Z tohoto důvodu nemusí být opatření přijatá lucemburskými orgány vhodná k úplnému vyřešení zjištěných zranitelných míst,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Lucembursku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa vysoké ceny obytných nemovitostí ve spojení se zvyšující se zadlužeností domácností.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/53

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/10)

(2017/C 31/07)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Nizozemska na tyto skutečnosti:






  a. | Domácnosti v Nizozemsku jsou vysoce zadluženy, přičemž poměr dluhu domácností k jejich příjmům patří i přes mírný pokles v posledních letech mezi nejvyšší v Unii. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Nizozemska na tyto skutečnosti:

a.

Domácnosti v Nizozemsku jsou vysoce zadluženy, přičemž poměr dluhu domácností k jejich příjmům patří i přes mírný pokles v posledních letech mezi nejvyšší v Unii.

| b. | Nizozemské hypotéky se navíc v poměru k hodnotě poskytnutého zajištění řadí k nejvyšším v Evropě. Zhruba čtvrtina všech držitelů hypoték a polovina všech hypotečních dlužníků pod 40 let má celkový dluh přesahující hodnotu jejich nemovitosti. Tato zranitelnost pravděpodobně zůstane i nadále na zvýšené úrovni, zaprvé proto, že částky nových hypotečních úvěrů jsou v poměru k hodnotě koupené nemovitosti vysoké, a zadruhé z důvodu nízké míry amortizace. U nových hypotečních úvěrů je však míra amortizace vyšší, protože pouze v případě amortizovaných hypoték lze odečíst úroky pro daňové účely, což domácnosti motivuje k amortizaci svých úvěrů. |
| --- | --- |

b.

Nizozemské hypotéky se navíc v poměru k hodnotě poskytnutého zajištění řadí k nejvyšším v Evropě. Zhruba čtvrtina všech držitelů hypoték a polovina všech hypotečních dlužníků pod 40 let má celkový dluh přesahující hodnotu jejich nemovitosti. Tato zranitelnost pravděpodobně zůstane i nadále na zvýšené úrovni, zaprvé proto, že částky nových hypotečních úvěrů jsou v poměru k hodnotě koupené nemovitosti vysoké, a zadruhé z důvodu nízké míry amortizace. U nových hypotečních úvěrů je však míra amortizace vyšší, protože pouze v případě amortizovaných hypoték lze odečíst úroky pro daňové účely, což domácnosti motivuje k amortizaci svých úvěrů.

| c. | V současnosti nelze na trhu s obytnými nemovitostmi v Nizozemí obecně pozorovat žádné známky nadhodnocení a z historického hlediska se ceny zdají být v porovnání s příjmy nízké. Je tomu tak i přesto, že po významném poklesu po celosvětové finanční krizi ceny obytných nemovitostí v posledních letech výrazně rostou. Ve velkých městech, ne však v celostátním měřítku, se ceny vrací na úroveň před krizí. |
| --- | --- |

c.

V současnosti nelze na trhu s obytnými nemovitostmi v Nizozemí obecně pozorovat žádné známky nadhodnocení a z historického hlediska se ceny zdají být v porovnání s příjmy nízké. Je tomu tak i přesto, že po významném poklesu po celosvětové finanční krizi ceny obytných nemovitostí v posledních letech výrazně rostou. Ve velkých městech, ne však v celostátním měřítku, se ceny vrací na úroveň před krizí.

| d. | Vysoká zadluženost domácností spolu s poměrně nízkou úrovní zajištění hypotečních úvěrů by mohly mít značný přímý a nepřímý nepříznivý vliv na makroekonomickou a finanční stabilitu. Například v případě nepříznivého ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů, může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména dochází-li současně k poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). |
| --- | --- |

d.

Vysoká zadluženost domácností spolu s poměrně nízkou úrovní zajištění hypotečních úvěrů by mohly mít značný přímý a nepřímý nepříznivý vliv na makroekonomickou a finanční stabilitu. Například v případě nepříznivého ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů, může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména dochází-li současně k poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry).

| e. | Nizozemský bankovní systém je celkově dobře kapitálově vybaven a nizozemské orgány zavedly řadu kapitálových rezerv, které budou v následujících letech postupně zaváděny. Zátěžové testy ukazují, že nizozemské banky mají dostatečný kapitál, aby se vyrovnaly s nepříznivým vývojem na trhu s obytnými nemovitostmi. Z těchto důvodů lze bankovní systém považovat za odolný vůči přímým šokům v sektoru obytných nemovitostí. Je třeba rovněž upozornit na rostoucí význam nebankovního sektoru pro poskytování úvěrů na bydlení. Přibližně polovinu všech nových hypotečních úvěrů v současné době poskytují nebankovní subjekty, jako jsou pojišťovny. Některá makroobezřetnostní opatření, která byla přijata ve vztahu k úvěrům (např. limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti), se rovněž vztahují na úvěry poskytované nebankovním sektorem. K dispozici je však jen omezená analýza potenciálních rizik, jež pro finanční stabilitu mohou představovat nebankovní poskytovatelé hypotečních úvěrů. |
| --- | --- |

e.

Nizozemský bankovní systém je celkově dobře kapitálově vybaven a nizozemské orgány zavedly řadu kapitálových rezerv, které budou v následujících letech postupně zaváděny. Zátěžové testy ukazují, že nizozemské banky mají dostatečný kapitál, aby se vyrovnaly s nepříznivým vývojem na trhu s obytnými nemovitostmi. Z těchto důvodů lze bankovní systém považovat za odolný vůči přímým šokům v sektoru obytných nemovitostí. Je třeba rovněž upozornit na rostoucí význam nebankovního sektoru pro poskytování úvěrů na bydlení. Přibližně polovinu všech nových hypotečních úvěrů v současné době poskytují nebankovní subjekty, jako jsou pojišťovny. Některá makroobezřetnostní opatření, která byla přijata ve vztahu k úvěrům (např. limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti), se rovněž vztahují na úvěry poskytované nebankovním sektorem. K dispozici je však jen omezená analýza potenciálních rizik, jež pro finanční stabilitu mohou představovat nebankovní poskytovatelé hypotečních úvěrů.

| f. | Výše uvedená zranitelná místa zmírňuje přítomnost některých strukturálních faktorů, které omezují přímé úvěrové riziko plynoucí z hypotečních úvěrů a mezi něž patří např. efektivní mechanismy náhrady pro poskytovatele úvěrů a přísná pravidla osobní bankrotu. |
| --- | --- |

f.

Výše uvedená zranitelná místa zmírňuje přítomnost některých strukturálních faktorů, které omezují přímé úvěrové riziko plynoucí z hypotečních úvěrů a mezi něž patří např. efektivní mechanismy náhrady pro poskytovatele úvěrů a přísná pravidla osobní bankrotu.

| g. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla v Nizozemsku v souvislosti se sektorem obytných nemovitostí zavedena. Patří mezi ně postupně zpřísňované limity pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům a poměr úvěru k hodnotě nemovitosti pro nové úvěry, jakož i omezení daňové odpočitatelnosti hypotečních úroků. I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat, neboť většina opatření je teprve postupně zaváděna a jejich účinky nebudou vzhledem ke kalibraci těchto opatření velmi omezující ani po jejich úplném zavedení, |
| --- | --- |

g.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla v Nizozemsku v souvislosti se sektorem obytných nemovitostí zavedena. Patří mezi ně postupně zpřísňované limity pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům a poměr úvěru k hodnotě nemovitosti pro nové úvěry, jakož i omezení daňové odpočitatelnosti hypotečních úroků. I když jsou tato opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat, neboť většina opatření je teprve postupně zaváděna a jejich účinky nebudou vzhledem ke kalibraci těchto opatření velmi omezující ani po jejich úplném zavedení,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa trvale vysokou zadluženost domácností ve spojení s nízkou úrovní zajištění hypotečních úvěrů. Konkrétně existuje velká skupina domácností, zejména mladších hypotečních dlužníků, jejichž dluh převyšuje hodnotu jejich nemovitosti.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/55

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/11)

(2017/C 31/08)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Švédska na tyto skutečnosti:






  a. | Ceny obytných nemovitostí ve Švédsku výrazně a dlouhodobě rostou. Ceny obytných nemovitostí v posledních letech rostly rychleji než příjmy domácností (i když v posledních měsících lze pozorovat zpomalení tempa růstu cen). Na základě odhadů Evropské centrální banky a Mezinárodního měnového fondu se ceny obytných nemovitostí zdají být nadhodnocené. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Švédska na tyto skutečnosti:

a.

Ceny obytných nemovitostí ve Švédsku výrazně a dlouhodobě rostou. Ceny obytných nemovitostí v posledních letech rostly rychleji než příjmy domácností (i když v posledních měsících lze pozorovat zpomalení tempa růstu cen). Na základě odhadů Evropské centrální banky a Mezinárodního měnového fondu se ceny obytných nemovitostí zdají být nadhodnocené.

| b. | Vývoj cen obytných nemovitostí se též odráží v úrovni zadlužení švédských domácností. Výše dluhu v poměru k disponibilním příjmům domácností a k HDP se zvyšuje a je vysoká též ve srovnání s většinou zemí Unie. Například domácnosti, které si vzaly novou hypotéku v roce 2015, mají hypoteční dluh, jenž činí v průměru čtyřnásobek jejich ročního disponibilního příjmu, přičemž nezanedbatelné procento domácností si vzalo nový úvěr, jehož výše činí více než sedminásobek jejich ročního disponibilního příjmu. I když švédské domácnosti vykazují vysokou míru úspor a značný objem aktiv, velký podíl těchto aktiv tvoří obytné nemovitosti a penzijní plány, jejichž hodnota a likvidnost může být za obtížných podmínek na trhu nepříznivě ovlivněna. Navíc nejsou k dispozici spolehlivé údaje ohledně rozdělení těchto aktiv mezi domácnostmi. |
| --- | --- |

b.

Vývoj cen obytných nemovitostí se též odráží v úrovni zadlužení švédských domácností. Výše dluhu v poměru k disponibilním příjmům domácností a k HDP se zvyšuje a je vysoká též ve srovnání s většinou zemí Unie. Například domácnosti, které si vzaly novou hypotéku v roce 2015, mají hypoteční dluh, jenž činí v průměru čtyřnásobek jejich ročního disponibilního příjmu, přičemž nezanedbatelné procento domácností si vzalo nový úvěr, jehož výše činí více než sedminásobek jejich ročního disponibilního příjmu. I když švédské domácnosti vykazují vysokou míru úspor a značný objem aktiv, velký podíl těchto aktiv tvoří obytné nemovitosti a penzijní plány, jejichž hodnota a likvidnost může být za obtížných podmínek na trhu nepříznivě ovlivněna. Navíc nejsou k dispozici spolehlivé údaje ohledně rozdělení těchto aktiv mezi domácnostmi.

| c. | Vedle cyklických faktorů stojí za rychlým růstem cen obytných nemovitostí a vysokou zadlužeností domácností též strukturální faktory. Některé z těchto faktorů jako např. demografické změny, urbanizace a silný růst příjmů, jsou mimo přímou kontrolu švédských orgánů. Ke vzniku zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí však přispívají i některé faktory, nad nimiž tyto orgány kontrolu mají – patří mezi ně daňový režim vztahující se na nemovitosti (např. daňové výhody pro domácnosti s vlastním bydlením, daňová odpočitatelnost hypotečních úroků, daň z kapitálových zisků) a omezení na straně nabídky (např. silně regulovaný trh s nájemním bydlením a regulatorní omezení související s výstavbou nových domů). V těchto situacích by mohla být k posílení odolnosti finančního systému a bilancí domácností uplatněna opatření makroobezřetnostní politiky, pokud strukturální příčiny zranitelných míst nejsou řešeny cestou strukturálních reforem. |
| --- | --- |

c.

Vedle cyklických faktorů stojí za rychlým růstem cen obytných nemovitostí a vysokou zadlužeností domácností též strukturální faktory. Některé z těchto faktorů jako např. demografické změny, urbanizace a silný růst příjmů, jsou mimo přímou kontrolu švédských orgánů. Ke vzniku zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí však přispívají i některé faktory, nad nimiž tyto orgány kontrolu mají – patří mezi ně daňový režim vztahující se na nemovitosti (např. daňové výhody pro domácnosti s vlastním bydlením, daňová odpočitatelnost hypotečních úroků, daň z kapitálových zisků) a omezení na straně nabídky (např. silně regulovaný trh s nájemním bydlením a regulatorní omezení související s výstavbou nových domů). V těchto situacích by mohla být k posílení odolnosti finančního systému a bilancí domácností uplatněna opatření makroobezřetnostní politiky, pokud strukturální příčiny zranitelných míst nejsou řešeny cestou strukturálních reforem.

| d. | V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů nebo cen obytných nemovitostí, pak může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry). |
| --- | --- |

d.

V případě ekonomického nebo finančního šoku, jako je zvýšení nezaměstnanosti a/nebo pokles růstu příjmů nebo cen obytných nemovitostí, pak může být pro vysoce zadlužené domácnosti obzvlášť složité splácet své dluhy a počet nesplácených hypoték se může zvýšit, což by mělo za následek přímé úvěrové ztráty bank, zejména v případě poklesu cen obytných nemovitostí. Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní dopady na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok, čímž se dále zvýší přímé a nepřímé nepříznivé dopady na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry).

| e. | Nepříznivá dynamika cen obytných nemovitostí a spotřeby domácností může též představovat hrozbu pro bankovní systém. Riziko zhoršení vývoje by mohla zvýšit značná závislost švédských bank na tržním financování a na financování v cizích měnách. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. Na druhou stranu je třeba uvést, že švédský bankovní sektor je ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi dobře kapitálově vybaven a je ziskový a zdá se, že úvěrové standardy jsou obezřetné. Zátěžové testy švédského bankovního systému naznačují, že by byl schopen čelit vážnému zhoršení makroekonomické situace. Švédské orgány navíc přijaly řadu opatření k posílení odolnosti bankovního sektoru, mimo jiné prostřednictvím kapitálových rezerv, vyšších kapitálových požadavků k expozicím z hypotečních úvěrů a zavedení zvláštních požadavků týkajících se ukazatele krytí likvidity pro několik měn. |
| --- | --- |

e.

Nepříznivá dynamika cen obytných nemovitostí a spotřeby domácností může též představovat hrozbu pro bankovní systém. Riziko zhoršení vývoje by mohla zvýšit značná závislost švédských bank na tržním financování a na financování v cizích měnách. Vzhledem k vzájemné provázanosti bank ve skandinávsko-pobaltském regionu mohou mít problémy spojené s napětím na trhu s obytnými nemovitostmi v kterékoli zemi regionu výrazný přeshraniční dopad na ostatní bankovní systémy. Na druhou stranu je třeba uvést, že švédský bankovní sektor je ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi dobře kapitálově vybaven a je ziskový a zdá se, že úvěrové standardy jsou obezřetné. Zátěžové testy švédského bankovního systému naznačují, že by byl schopen čelit vážnému zhoršení makroekonomické situace. Švédské orgány navíc přijaly řadu opatření k posílení odolnosti bankovního sektoru, mimo jiné prostřednictvím kapitálových rezerv, vyšších kapitálových požadavků k expozicím z hypotečních úvěrů a zavedení zvláštních požadavků týkajících se ukazatele krytí likvidity pro několik měn.

| f. | ESRB bere na vědomí opatření, která byla ve Švédsku s ohledem na zranitelná místa související se zadlužeností domácností a cenami obytných nemovitostí zavedena. Očekává se, že limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti ve výši 85 %, který byl pro nové hypotéky zaveden v roce 2010, a požadavek týkající se amortizace zavedený v roce 2016 do určité míry omezí vznik dalších zranitelných míst. I když jsou stávající opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. Jelikož se tato opatření týkají pouze nových úvěrů na bydlení, bude nějakou dobu trvat, než dojde k výraznému zmírnění zranitelných míst souvisejících s vysokou zadlužeností domácností, |
| --- | --- |

f.

ESRB bere na vědomí opatření, která byla ve Švédsku s ohledem na zranitelná místa související se zadlužeností domácností a cenami obytných nemovitostí zavedena. Očekává se, že limit pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti ve výši 85 %, který byl pro nové hypotéky zaveden v roce 2010, a požadavek týkající se amortizace zavedený v roce 2016 do určité míry omezí vznik dalších zranitelných míst. I když jsou stávající opatření vzhledem k povaze zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku přiměřená, nemusí k jejich úplnému vyřešení postačovat. Jelikož se tato opatření týkají pouze nových úvěrů na bydlení, bude nějakou dobu trvat, než dojde k výraznému zmírnění zranitelných míst souvisejících s vysokou zadlužeností domácností,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí ve Švédsku zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska považuje ESRB za hlavní zranitelná místa rychle rostoucí ceny obytných nemovitostí, jež se zdají být nadhodnocené, a vysokou a zvyšující se zadluženost, zejména u některých skupin domácností. Pokud by došlo k materializaci rizik, mohlo by to mít potenciální dopad na ostatní země skandinávsko-pobaltského regionu.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/57

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2016

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království ve střednědobém horizontu

(ESRB/2016/12)

(2017/C 31/09)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3 a 16 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země. |
| --- | --- |

(1)

Konkrétní projevy zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí mohou být, jak ukazují zkušenosti z mnoha zemí, zdrojem významných rizik pro domácí finanční stabilitu a mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro reálnou ekonomiku, jakož i případné negativní dopady na jiné země.

| (2) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v celé Unii. ESRB v této souvislosti identifikovala v osmi zemích určitá zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku.

| (3) | Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Spojeného království na tyto skutečnosti:






  a. | Trh s obytnými nemovitostmi ve Spojeném království se v důsledku nejistoty panující po referendu o členství Spojeného království v Evropské unii, které se uskutečnilo dne 23. června 2016, zřejmě nachází ve zlomovém bodě. |
| --- | --- | --- |

(3)

Hodnocení zranitelných míst uskutečněné ESRB upozorňuje v případě Spojeného království na tyto skutečnosti:

a.

Trh s obytnými nemovitostmi ve Spojeném království se v důsledku nejistoty panující po referendu o členství Spojeného království v Evropské unii, které se uskutečnilo dne 23. června 2016, zřejmě nachází ve zlomovém bodě.

| b. | Bezprostředně po referendu prudce poklesly ceny akcií stavebních firem i důvěra spotřebitelů. Ceny obytných nemovitostí zaznamenaly v červenci 2016 meziměsíční pokles o 0,2 %, avšak v srpnu 2016 znovu meziměsíčně vzrostly o 0,2 %. |
| --- | --- |

b.

Bezprostředně po referendu prudce poklesly ceny akcií stavebních firem i důvěra spotřebitelů. Ceny obytných nemovitostí zaznamenaly v červenci 2016 meziměsíční pokles o 0,2 %, avšak v srpnu 2016 znovu meziměsíčně vzrostly o 0,2 %.

| c. | Před referendem byly hlavními zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království vysoká míra zadlužení domácností a po řadu let stoupající ceny obytných nemovitostí, jakož i možnost vzájemného posilování těchto faktorů. |
| --- | --- |

c.

Před referendem byly hlavními zranitelnými místy sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království vysoká míra zadlužení domácností a po řadu let stoupající ceny obytných nemovitostí, jakož i možnost vzájemného posilování těchto faktorů.

| d. | Zadlužení domácností v poměru k jejich příjmům a velikosti ekonomiky je ve srovnání s ostatními zeměmi Unie na zvýšené úrovni. I když tento stav může být zčásti způsoben strukturálními faktory, jako jsou vysoce rozvinutý bankovní systém a strukturální nedostatek bydlení ve Spojeném království, může též signalizovat přítomnost zvýšených rizik. Rizika spojená s vysokou mírou zadlužení domácností částečně zmírňuje skutečnost, že se celkový poměr dluhu k příjmům domácností v letech 2008 až 2012/13 snížil a od té doby zůstává na stejné úrovni. V posledních letech se navíc snížil podíl domácností s vysokou úrovní dluhu v poměru k jejich příjmům a v poslední době mírně poklesl i objem nových úvěrů s vysokým poměrem úvěru k příjmům. |
| --- | --- |

d.

Zadlužení domácností v poměru k jejich příjmům a velikosti ekonomiky je ve srovnání s ostatními zeměmi Unie na zvýšené úrovni. I když tento stav může být zčásti způsoben strukturálními faktory, jako jsou vysoce rozvinutý bankovní systém a strukturální nedostatek bydlení ve Spojeném království, může též signalizovat přítomnost zvýšených rizik. Rizika spojená s vysokou mírou zadlužení domácností částečně zmírňuje skutečnost, že se celkový poměr dluhu k příjmům domácností v letech 2008 až 2012/13 snížil a od té doby zůstává na stejné úrovni. V posledních letech se navíc snížil podíl domácností s vysokou úrovní dluhu v poměru k jejich příjmům a v poslední době mírně poklesl i objem nových úvěrů s vysokým poměrem úvěru k příjmům.

| e. | Nominální ceny obytných nemovitostí přesáhly v roce 2015 svou nejvyšší úroveň před krizí, i když v reálném vyjádření jsou ceny nižší než jejich předkrizové maximum. Vývoj cen obytných nemovitostí se navíc odchýlil od míry růstu nájemného a příjmů: růst cen rezidenčních nemovitostí v posledních letech více než trojnásobně převyšuje růst příjmů a poměr ceny k nájmu se od konce roku 2012 prudce zvýšil. |
| --- | --- |

e.

Nominální ceny obytných nemovitostí přesáhly v roce 2015 svou nejvyšší úroveň před krizí, i když v reálném vyjádření jsou ceny nižší než jejich předkrizové maximum. Vývoj cen obytných nemovitostí se navíc odchýlil od míry růstu nájemného a příjmů: růst cen rezidenčních nemovitostí v posledních letech více než trojnásobně převyšuje růst příjmů a poměr ceny k nájmu se od konce roku 2012 prudce zvýšil.

| f. | Bank of England a některé mezinárodní instituce po referendu revidovaly výhled vývoje ekonomiky Spojeného království a jeho trhu s bydlením směrem dolů. Bank of England v současnosti očekává, že ceny rezidenčních nemovitostí v průběhu příštího roku celkově mírně klesnou a že se sníží počet schválených hypoték. Pokud se tato předpověď ukáže jako správná, došlo by ke zpomalení tempa zvyšování hypotečního dluhu, a tudíž ke snížení zranitelnosti ve střednědobém horizontu. Oslabení hospodářského růstu by však mohlo vést ke krystalizaci některých z výše uvedených rizik – například dojde-li ke zvýšení nezaměstnanosti a/nebo poklesu růstu příjmů, pak může být pro některé domácnosti obtížnější splácet své dluhy. |
| --- | --- |

f.

Bank of England a některé mezinárodní instituce po referendu revidovaly výhled vývoje ekonomiky Spojeného království a jeho trhu s bydlením směrem dolů. Bank of England v současnosti očekává, že ceny rezidenčních nemovitostí v průběhu příštího roku celkově mírně klesnou a že se sníží počet schválených hypoték. Pokud se tato předpověď ukáže jako správná, došlo by ke zpomalení tempa zvyšování hypotečního dluhu, a tudíž ke snížení zranitelnosti ve střednědobém horizontu. Oslabení hospodářského růstu by však mohlo vést ke krystalizaci některých z výše uvedených rizik – například dojde-li ke zvýšení nezaměstnanosti a/nebo poklesu růstu příjmů, pak může být pro některé domácnosti obtížnější splácet své dluhy.

| g. | Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní účinky na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok a mít přímý a nepřímý nepříznivý dopad na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry, nebo pokud se zvýší počet nesplácených hypoték). Rostoucí a rozsáhlý sektor nemovitostí koupených za účelem pronájmu ve Spojeném království navíc může zvýraznit pokles na trhu s bydlením, neboť v případě investorů kupujících nemovitost za účelem pronájmu je pravděpodobnější, že se uchýlí k prodeji, pokud se očekává, že ceny nemovitostí poklesnou. |
| --- | --- |

g.

Pokud se naplní nepříznivý scénář pro ekonomiku, mohou s ním spojené negativní účinky na příjmy a majetek domácností zvýraznit úvodní šok a mít přímý a nepřímý nepříznivý dopad na finanční stabilitu (např. pokud domácnosti musí snížit spotřebu, aby byly schopny splácet své hypoteční úvěry, nebo pokud se zvýší počet nesplácených hypoték). Rostoucí a rozsáhlý sektor nemovitostí koupených za účelem pronájmu ve Spojeném království navíc může zvýraznit pokles na trhu s bydlením, neboť v případě investorů kupujících nemovitost za účelem pronájmu je pravděpodobnější, že se uchýlí k prodeji, pokud se očekává, že ceny nemovitostí poklesnou.

| h. | Bank of England přijala dne 3. srpna 2016 soubor opatření na podporu hospodářství, včetně snížení úrokových sazeb, a opatření, která mají zajistit, aby se nižší úrokové sazby promítly do reálné ekonomiky. Tato opatření by měla pomoci hypotečním dlužníkům a trhu s bydlením a mohou zmírnit rizika v případě hospodářského poklesu. |
| --- | --- |

h.

Bank of England přijala dne 3. srpna 2016 soubor opatření na podporu hospodářství, včetně snížení úrokových sazeb, a opatření, která mají zajistit, aby se nižší úrokové sazby promítly do reálné ekonomiky. Tato opatření by měla pomoci hypotečním dlužníkům a trhu s bydlením a mohou zmírnit rizika v případě hospodářského poklesu.

| i. | Je též možné, že zpomalení na trhu s bydlením se ukáže jako dočasné a po určité době mohou ceny rezidenčních nemovitostí, objem schválených hypoték a zadlužení domácností začít opět růst. V takovém případě by se zranitelnost související se sektorem obytných nemovitostí nadále zvyšovala. Výbor pro finanční politiku (Financial Policy Committee), orgán pro obezřetnostní regulaci (Prudential Regulation Authority) a orgán pro dohled nad chováním ve finančním odvětví (Financial Conduct Authority) zavedly před referendem řadu opatření zaměřených na zmírnění a omezení těchto zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, včetně těch, jež vyplývají ze zvyšování zadluženosti domácností. Díky těmto opatřením lze pozorovat určité zvýšení odolnosti hypotečních dlužníků. |
| --- | --- |

i.

Je též možné, že zpomalení na trhu s bydlením se ukáže jako dočasné a po určité době mohou ceny rezidenčních nemovitostí, objem schválených hypoték a zadlužení domácností začít opět růst. V takovém případě by se zranitelnost související se sektorem obytných nemovitostí nadále zvyšovala. Výbor pro finanční politiku (Financial Policy Committee), orgán pro obezřetnostní regulaci (Prudential Regulation Authority) a orgán pro dohled nad chováním ve finančním odvětví (Financial Conduct Authority) zavedly před referendem řadu opatření zaměřených na zmírnění a omezení těchto zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, včetně těch, jež vyplývají ze zvyšování zadluženosti domácností. Díky těmto opatřením lze pozorovat určité zvýšení odolnosti hypotečních dlužníků.

| j. | Pokud jde konkrétně o bankovní sektor, Bank of England přijala opatření k zajištění toho, aby byl bankovní systém Spojeného království schopen odolat velmi silnému šoku na trhu s bydlením. Zátěžové testy, které Bank of England v posledních letech provedla, hodnotily odolnost bankovního systému za podstatně nepříznivějších scénářů, než které jsou v současné době očekávány. Tyto zátěžové testy zajistily, aby banky měly dostatečný kapitál, nejen aby byly schopny čelit zhoršené situaci, ale též aby mohly dále poskytovat úvěry. Na základě této analýzy se zdá, že bankovní systém Spojeného království by byl dostatečně odolný, aby se vypořádal se šokem na trhu s bydlením, pokud by v blízké budoucnosti došlo ke krystalizaci výše uvedených zranitelných míst. |
| --- | --- |

j.

Pokud jde konkrétně o bankovní sektor, Bank of England přijala opatření k zajištění toho, aby byl bankovní systém Spojeného království schopen odolat velmi silnému šoku na trhu s bydlením. Zátěžové testy, které Bank of England v posledních letech provedla, hodnotily odolnost bankovního systému za podstatně nepříznivějších scénářů, než které jsou v současné době očekávány. Tyto zátěžové testy zajistily, aby banky měly dostatečný kapitál, nejen aby byly schopny čelit zhoršené situaci, ale též aby mohly dále poskytovat úvěry. Na základě této analýzy se zdá, že bankovní systém Spojeného království by byl dostatečně odolný, aby se vypořádal se šokem na trhu s bydlením, pokud by v blízké budoucnosti došlo ke krystalizaci výše uvedených zranitelných míst.

| k. | Trh s obytnými nemovitostmi ve Spojeném království se může nacházet ve zlomovém bodě. Vzhledem k nejistotě ohledně důsledků referenda o členství Spojeného království v Evropské unii zatím nelze odhadnout, zda se naakumulovaná zranitelná místa nyní začnou krystalizovat, anebo zda budou časem dále růst. Je pravděpodobné, že vhodná politická reakce se bude v případě těchto dvou scénářů lišit. Proto bude důležité, aby orgány Spojeného království pozorně sledovaly vývoj a s ohledem na něj podle potřeby přizpůsobily makroobezřetnostní politiku. Do budoucna bude třeba zajistit, aby jakákoliv úprava na trhu s bydlením probíhala přiměřeným tempem a aby nevznikala nová zranitelná místa, |
| --- | --- |

k.

Trh s obytnými nemovitostmi ve Spojeném království se může nacházet ve zlomovém bodě. Vzhledem k nejistotě ohledně důsledků referenda o členství Spojeného království v Evropské unii zatím nelze odhadnout, zda se naakumulovaná zranitelná místa nyní začnou krystalizovat, anebo zda budou časem dále růst. Je pravděpodobné, že vhodná politická reakce se bude v případě těchto dvou scénářů lišit. Proto bude důležité, aby orgány Spojeného království pozorně sledovaly vývoj a s ohledem na něj podle potřeby přizpůsobily makroobezřetnostní politiku. Do budoucna bude třeba zajistit, aby jakákoliv úprava na trhu s bydlením probíhala přiměřeným tempem a aby nevznikala nová zranitelná místa,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí ve Spojeném království zranitelná místa, která ve střednědobém horizontu představují zdroj systémového rizika pro finanční stabilitu s potenciálními závažnými nepříznivými důsledky pro reálnou ekonomiku. V současné době panuje vysoká míra nejistoty, pokud jde o střednědobý výhled trhu s bydlením ve Spojeném království. Z makroobezřetnostního hlediska se však ESRB domnívá, že existují rizika podle různých scénářů na trhu s bydlením - ať již v důsledku krystalizace naakumulovaných zranitelných míst, zejména v souvislosti se zadlužeností domácností a interakcí se zvýšenými cenami obytných nemovitostí, nebo z důvodu dalšího nárůstu zranitelných míst. Je pravděpodobné, že vhodná politická reakce se bude v případě těchto dvou scénářů lišit. Proto bude důležité, aby orgány Spojeného království pozorně sledovaly vývoj a s ohledem na něj podle potřeby přizpůsobily makroobezřetnostní politiku.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Vedoucí sekretariátu ESRB

Jménem generální rady ESRB

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/59 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/59

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG)

(Text s významem pro EHP)

(2017/C 31/10)

Dne 24. ledna 2017 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32017M8327. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32017M8327. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/60

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

30. ledna 2017

(2017/C 31/11)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0630 |
| JPY | japonský jen | 121,76 |
| DKK | dánská koruna | 7,4375 |
| GBP | britská libra | 0,84935 |
| SEK | švédská koruna | 9,4390 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0669 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,8758 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,022 |
| HUF | maďarský forint | 310,80 |
| PLN | polský zlotý | 4,3310 |
| RON | rumunský lei | 4,5008 |
| TRY | turecká lira | 4,0561 |
| AUD | australský dolar | 1,4109 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3983 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,2476 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,4668 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5177 |
| KRW | jihokorejský won | 1 252,27 |
| ZAR | jihoafrický rand | 14,4510 |
| CNY | čínský juan | 7,3103 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4773 |
| IDR | indonéská rupie | 14 173,38 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7094 |
| PHP | filipínské peso | 52,899 |
| RUB | ruský rubl | 63,7792 |
| THB | thajský baht | 37,492 |
| BRL | brazilský real | 3,3318 |
| MXN | mexické peso | 22,0850 |
| INR | indická rupie | 72,2315 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0630

JPY

japonský jen

121,76

DKK

dánská koruna

7,4375

GBP

britská libra

0,84935

SEK

švédská koruna

9,4390

CHF

švýcarský frank

1,0669

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,8758

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,022

HUF

maďarský forint

310,80

PLN

polský zlotý

4,3310

RON

rumunský lei

4,5008

TRY

turecká lira

4,0561

AUD

australský dolar

1,4109

CAD

kanadský dolar

1,3983

HKD

hongkongský dolar

8,2476

NZD

novozélandský dolar

1,4668

SGD

singapurský dolar

1,5177

KRW

jihokorejský won

1 252,27

ZAR

jihoafrický rand

14,4510

CNY

čínský juan

7,3103

HRK

chorvatská kuna

7,4773

IDR

indonéská rupie

14 173,38

MYR

malajsijský ringgit

4,7094

PHP

filipínské peso

52,899

RUB

ruský rubl

63,7792

THB

thajský baht

37,492

BRL

brazilský real

3,3318

MXN

mexické peso

22,0850

INR

indická rupie

72,2315

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 31.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/61 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/61

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. ledna 2017,

kterým se zřizuje odborná skupina Komise „Platforma pro dobré životní podmínky zvířat“

(Text s významem pro EHP)

(2017/C 31/12)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) uznává zvířata jako vnímající bytosti a ukládá Unii a členským státům, aby při stanovování a provádění politik Unie v oblastech zemědělství, rybolovu, dopravy, vnitřního trhu, výzkumu a technologického rozvoje a vesmíru plně respektovaly požadavky na dobré životní podmínky zvířat a zohledňovaly přitom právní nebo správní předpisy členských států spojené zejména s náboženskými obřady, kulturními tradicemi a regionálním dědictvím. |
| --- | --- |

(1)

Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) uznává zvířata jako vnímající bytosti a ukládá Unii a členským státům, aby při stanovování a provádění politik Unie v oblastech zemědělství, rybolovu, dopravy, vnitřního trhu, výzkumu a technologického rozvoje a vesmíru plně respektovaly požadavky na dobré životní podmínky zvířat a zohledňovaly přitom právní nebo správní předpisy členských států spojené zejména s náboženskými obřady, kulturními tradicemi a regionálním dědictvím.

| (2) | V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností.

| (3) | Článek 26 SFEU stanoví, že Unie přijímá opatření k vytvoření nebo zajištění fungování vnitřního trhu, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

(3)

Článek 26 SFEU stanoví, že Unie přijímá opatření k vytvoření nebo zajištění fungování vnitřního trhu, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu.

| (4) | Článek 38 SFEU stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku. |
| --- | --- |

(4)

Článek 38 SFEU stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.

| (5) | Článek 179 SFEU stanoví, že Unie má za cíl posilovat své vědecké a technologické základy vytvořením evropského výzkumného prostoru. Podle čl. 180 písm. b) uvedené smlouvy Unie podporuje spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Unií. |
| --- | --- |

(5)

Článek 179 SFEU stanoví, že Unie má za cíl posilovat své vědecké a technologické základy vytvořením evropského výzkumného prostoru. Podle čl. 180 písm. b) uvedené smlouvy Unie podporuje spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Unií.

| (6) | V roce 2011 Komise zřídila odbornou skupinu pro dobré životní podmínky zvířat (1), jejímž cílem bylo poskytovat Komisi pomoc a poradenství v otázkách souvisejících s právními předpisy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a usnadňovat výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů v dané legislativní oblasti. |
| --- | --- |

(6)

V roce 2011 Komise zřídila odbornou skupinu pro dobré životní podmínky zvířat (1), jejímž cílem bylo poskytovat Komisi pomoc a poradenství v otázkách souvisejících s právními předpisy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a usnadňovat výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů v dané legislativní oblasti.

| (7) | Evropský parlament (2) a Rada Evropské unie (3) vyzvaly ke zřízení platformy Unie pro dobré životní podmínky zvířat, jež by usnadňovala dialog mezi zúčastněnými stranami a sloužila ke sdílení zkušeností, odborných poznatků a stanovisek. |
| --- | --- |

(7)

Evropský parlament (2) a Rada Evropské unie (3) vyzvaly ke zřízení platformy Unie pro dobré životní podmínky zvířat, jež by usnadňovala dialog mezi zúčastněnými stranami a sloužila ke sdílení zkušeností, odborných poznatků a stanovisek.

| (8) | Na základě požadavků Parlamentu a Rady by měla být nová odborná skupina nazvaná „Platforma pro dobré životní podmínky zvířat“ (dále jen „platforma“) nápomocna Komisi při vedení pravidelných dialogů týkajících se záležitostí Unie, jež přímo souvisejí s dobrými životními podmínkami zvířat, jako je např. prosazování právních předpisů, výměna vědeckých poznatků, inovací a osvědčených postupů či iniciativ v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo též mezinárodní aktivity v této oblasti. Platforma by měla rovněž Komisi poskytovat podporu v otázkách, které jsou relevantní pro Unii a které mohou mít vliv na dobré životní podmínky zvířat, jako je např. obchod, antimikrobiální rezistence, bezpečnost potravin, výzkum či životní potřebí. Jelikož platforma bude pověřena stejnými úkoly jako stávající odborná skupina pro dobré životní podmínky zvířat, není již zapotřebí, aby tato skupina nadále fungovala. |
| --- | --- |

(8)

Na základě požadavků Parlamentu a Rady by měla být nová odborná skupina nazvaná „Platforma pro dobré životní podmínky zvířat“ (dále jen „platforma“) nápomocna Komisi při vedení pravidelných dialogů týkajících se záležitostí Unie, jež přímo souvisejí s dobrými životními podmínkami zvířat, jako je např. prosazování právních předpisů, výměna vědeckých poznatků, inovací a osvědčených postupů či iniciativ v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo též mezinárodní aktivity v této oblasti. Platforma by měla rovněž Komisi poskytovat podporu v otázkách, které jsou relevantní pro Unii a které mohou mít vliv na dobré životní podmínky zvířat, jako je např. obchod, antimikrobiální rezistence, bezpečnost potravin, výzkum či životní potřebí. Jelikož platforma bude pověřena stejnými úkoly jako stávající odborná skupina pro dobré životní podmínky zvířat, není již zapotřebí, aby tato skupina nadále fungovala.

| (9) | Platforma by při své činnosti měla náležitě přihlížet k činnostem ostatních skupin nebo sítí zapojených do dialogu o dobrých životních podmínkách zvířat, jako jsou kupříkladu pracovní skupiny a sítě Evropského úřadu pro bezpečnost potravin nebo regionální platforma Světové organizace pro zdraví zvířat zaměřená na dobré životní podmínky zvířat v Evropě. |
| --- | --- |

(9)

Platforma by při své činnosti měla náležitě přihlížet k činnostem ostatních skupin nebo sítí zapojených do dialogu o dobrých životních podmínkách zvířat, jako jsou kupříkladu pracovní skupiny a sítě Evropského úřadu pro bezpečnost potravin nebo regionální platforma Světové organizace pro zdraví zvířat zaměřená na dobré životní podmínky zvířat v Evropě.

| (10) | Platformu by měli tvořit zástupci příslušných orgánů ze všech členských států, podnikatelských organizací zapojených na úrovni Evropské unie do potravinářského dodavatelského řetězce či do chovu zvířat pro jiné hospodářské účely, organizací občanské společnosti působících na úrovni Unie v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a v neposlední řadě i akademických a výzkumných institucí zabývajících se relevantními vědeckými obory. Účast v platformě by měla být také umožněna odborníkům z příslušných orgánů zemí mimo EU, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru, jakož i z mezinárodních mezivládních organizací. |
| --- | --- |

(10)

Platformu by měli tvořit zástupci příslušných orgánů ze všech členských států, podnikatelských organizací zapojených na úrovni Evropské unie do potravinářského dodavatelského řetězce či do chovu zvířat pro jiné hospodářské účely, organizací občanské společnosti působících na úrovni Unie v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a v neposlední řadě i akademických a výzkumných institucí zabývajících se relevantními vědeckými obory. Účast v platformě by měla být také umožněna odborníkům z příslušných orgánů zemí mimo EU, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru, jakož i z mezinárodních mezivládních organizací.

| (11) | Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy platformy. |
| --- | --- |

(11)

Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy platformy.

| (12) | Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(12)

Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).

| (13) | Je třeba stanovit období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží účelnost prodloužení rozhodnutí, |
| --- | --- |

(13)

Je třeba stanovit období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží účelnost prodloužení rozhodnutí,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Předmět

Zřizuje se odborná skupina nazvaná „Platforma pro dobré životní podmínky zvířat“ (dále jen „platforma“).

Článek 2

Úkoly

Úkolem platformy je:

| a) | napomáhat Komisi při rozvoji a výměně koordinovaných opatření, jejichž cílem bude přispívat k provádění a uplatňování právních předpisů Evropské unie týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a k porozumění právním předpisům Unie a mezinárodním normám v oblasti dobrých životních podmínek zvířat v Unii i mimo ni; |
| --- | --- |

a)

napomáhat Komisi při rozvoji a výměně koordinovaných opatření, jejichž cílem bude přispívat k provádění a uplatňování právních předpisů Evropské unie týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a k porozumění právním předpisům Unie a mezinárodním normám v oblasti dobrých životních podmínek zvířat v Unii i mimo ni;

| b) | podporovat přijímání dobrovolných závazků v oblasti zlepšování životních podmínek zvířat a jejich využívání podniky; |
| --- | --- |

b)

podporovat přijímání dobrovolných závazků v oblasti zlepšování životních podmínek zvířat a jejich využívání podniky;

| c) | přispívat k prosazování norem Unie pro dobré životní podmínky zvířat s cílem zvýšit tržní hodnotu produktů Unie ve světě; |
| --- | --- |

c)

přispívat k prosazování norem Unie pro dobré životní podmínky zvířat s cílem zvýšit tržní hodnotu produktů Unie ve světě;

| d) | podporovat dialog mezi příslušnými orgány, podniky, občanskou společností, akademickou obcí, vědeckými pracovníky a mezinárodními mezivládními organizacemi o otázkách dobrých životních podmínek zvířat, jež jsou relevantní pro Unii; |
| --- | --- |

d)

podporovat dialog mezi příslušnými orgány, podniky, občanskou společností, akademickou obcí, vědeckými pracovníky a mezinárodními mezivládními organizacemi o otázkách dobrých životních podmínek zvířat, jež jsou relevantní pro Unii;

| e) | podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, vědeckých poznatků a inovací v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, jež jsou relevantní pro Unii; |
| --- | --- |

e)

podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, vědeckých poznatků a inovací v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, jež jsou relevantní pro Unii;

| f) | sdílet informace o vývoji politik v dané oblasti a o výše uvedených činnostech. |
| --- | --- |

f)

sdílet informace o vývoji politik v dané oblasti a o výše uvedených činnostech.

Článek 3

Konzultace

Komise může konzultovat platformu v jakýchkoli otázkách souvisejících s dobrými životními podmínkami zvířat, jež jsou relevantní pro Unii.

Článek 4

Členství

1.   Platformu tvoří nejvýše 75 členů.

2.   Členy platformy jsou:

| a) | příslušné orgány členských států Evropské unie a nečlenských zemí, jež jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které jsou odpovědné za oblast dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

a)

příslušné orgány členských států Evropské unie a nečlenských zemí, jež jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které jsou odpovědné za oblast dobrých životních podmínek zvířat;

| b) | podniky a profesní organizace zapojené na úrovni Unie do potravinářského dodavatelského řetězce, jehož součástí jsou zvířata nebo živočišné produkty, jakož i do chovu zvířat pro jiné hospodářské účely; |
| --- | --- |

b)

podniky a profesní organizace zapojené na úrovni Unie do potravinářského dodavatelského řetězce, jehož součástí jsou zvířata nebo živočišné produkty, jakož i do chovu zvířat pro jiné hospodářské účely;

| c) | organizace občanské společnosti působící na úrovni Unie v oblasti dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

c)

organizace občanské společnosti působící na úrovni Unie v oblasti dobrých životních podmínek zvířat;

| d) | nezávislí odborníci z akademických a výzkumných institucí zabývající se vědeckými obory relevantními pro dobré životní podmínky zvířat s dopadem na politiky Unie; |
| --- | --- |

d)

nezávislí odborníci z akademických a výzkumných institucí zabývající se vědeckými obory relevantními pro dobré životní podmínky zvířat s dopadem na politiky Unie;

| e) | mezinárodní mezivládní organizace působící v oblasti dobrých životních podmínek zvířat (5); |
| --- | --- |

e)

mezinárodní mezivládní organizace působící v oblasti dobrých životních podmínek zvířat (5);

| f) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin. |
| --- | --- |

f)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin.

3.   Členové uvedení v odst. 2 písm. d) jsou jmenováni za svou osobu a jednají nezávisle a ve veřejném zájmu.

4.   Členové uvedení v odst. 2 písm. b) a c) jsou vybíráni v souladu s postupem stanoveným v článku 5. Své zástupce v platformě nominují z řad pracovníků na vyšších pozicích a zajistí, aby se jednalo o stálé zástupce s dostatečně vysokou odbornou úrovní. Komise může zástupce nominovaného těmito členy odmítnout, pokud se domnívá, že nominace není na základě oprávněných důvodů upřesněných v pravidlech výzvy k podávání přihlášek vhodná. V takovém případě bude daná organizace vyzvána ke jmenování jiného zástupce.

6.   Členové uvedení v odst. 2 písm. a), e) a f) nominují své zástupce odpovědné za otázky dobrých životních podmínek zvířat a zajistí, aby se jednalo o osoby s dostatečně vysokou odbornou úrovní.

7.   Členové, kteří nebudou schopni nadále účinně přispívat k činnostem odborné skupiny, kteří podle názoru Generálního ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin nesplňují podmínky stanovené v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie nebo kteří odstoupí, nebudou více zváni k účasti na zasedáních platformy a bude možné je na zbývající dobu jejich funkčního období nahradit.

Článek 5

Postup výběru

1.   Výběr členů platformy uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. b) až d) se uskuteční prostřednictvím veřejné výzvy k podávání přihlášek, která bude zveřejněna v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík expertních skupin“). Mimo to může být výzva k podávání přihlášek zveřejněna jiným způsobem, např. na zvláštních internetových stránkách.

Výzva k podávání přihlášek musí jasně uvádět výběrová kritéria, včetně požadované odborné úrovně a zájmů, jež mají být v souvislosti s plánovanou činností zastoupeny. Minimální lhůta pro podání přihlášek musí činit čtyři týdny.

2.   Členové uvedení v čl. 4 odst. 2 písm. d) musí uvést jakékoli okolnosti, jež by mohly vést ke střetu zájmů. Komise bude zejména požadovat, aby tyto osoby v rámci své přihlášky předložily spolu s aktuálním životopisem prohlášení o zájmech vypracované na základě standardního formuláře prohlášení o zájmech pro odborné skupiny. Předložení náležitě vyplněného formuláře prohlášení o zájmech je nezbytné k tomu, aby byl daný uchazeč způsobilý pro jmenování za svou osobu. Případný střet zájmů bude posouzen v souladu s horizontálními pravidly Komise pro expertní skupiny (dále jen „horizontální pravidla“) (6).

3.   Pro jmenování organizací uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. b) a c) se vyžaduje registrace v rejstříku transparentnosti.

4.   Členy uvedené v čl. 4 odst. 2 písm. b) až d) jmenuje generální ředitel pro zdraví a bezpečnost potravin z řad uchazečů s náležitou kvalifikací v oblastech uvedených v článku 2, kteří se zúčastnili výzvy k podávání přihlášek.

5.   Členové jsou jmenováni na období do 31. prosince 2019. Ve funkci zůstávají do konce svého funkčního období. Jejich funkční období lze prodloužit.

6.   V případě členů uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. d) jmenuje generální ředitel pro zdraví a bezpečnost potravin jejich zástupce, kteří splňují tytéž podmínky a kteří automaticky zastoupí nepřítomné nebo nezpůsobilé členy. Generální ředitel rovněž vypracuje rezervní seznam vhodných uchazečů, kteří souhlasili se svým případným využitím jako náhradníci.

Článek 6

Předseda

Platformě předsedá generální ředitel/ředitelka pro zdraví a bezpečnost potravin nebo jeho či její zástupce.

Článek 7

Fungování platformy

1.   Platforma koná na žádost svého předsedy v souladu s horizontálními pravidly

2.   Platforma se v zásadě schází alespoň dvakrát ročně v sídle Komise a dále pokaždé, když to Komise považuje za potřebné.

3.   Sekretářské služby zajišťují útvary Komise. Zasedání platformy a jejích podskupin se mohou účastnit další úředníci Komise z jiných oddělení, kteří mají zájem na činnosti platformy.

4.   Platforma může po dohodě s předsedou prostou většinou svých členů rozhodnout, že její jednání bude veřejné.

5.   Zápis diskuse ke každému bodu programu jednání a jejích závěrů musí být smysluplný a úplný. Zápis vypracuje sekretariát a odpovídá za něj předseda.

6.   Platforma přijímá zprávy nebo závěry na základě konsensu. V případě hlasování určí výsledek prostá většina členů. Členové, kteří hlasovali proti, mají právo na to, aby byl k dané zprávě nebo závěru připojen dokument shrnující důvody jejich postoje.

Článek 8

Podskupiny

1.   Generální ředitel pro zdraví a bezpečnost potravin může zřídit podskupiny pro účely posouzení specifických otázek na základě mandátu vymezeného Komisí. Podskupiny působí v souladu s horizontálními pravidly a podávají zprávy platformě. Tyto podskupiny budou rozpuštěny, jakmile splní svůj úkol.

2.   Členové podskupin, kteří nejsou členy platformy, jsou vybíráni prostřednictvím veřejné výzvy k podávání přihlášek v souladu s článkem 5 a horizontálními pravidly (7).

Článek 9

Přizvaní odborníci

Předseda může přizvat odborníky se zvláštní kvalifikací ve vztahu k předmětu jednání, aby se ad hoc zúčastnili činnosti platformy nebo jejích podskupin.

Článek 10

Pozorovatelé

1.   Jednotlivcům, organizacím nebo veřejným subjektům lze přiznat postavení pozorovatele v souladu s horizontálními pravidly na základě přímého pozvání nebo výzvy k podání přihlášek.

2.   Organizace nebo veřejné subjekty s postavením pozorovatele jmenují své zástupce.

3.   Předseda může pozorovatelům a jejich zástupcům povolit účast na diskusi platformy a předkládání odborných poznatků. Nemají však právo volit ani se účastnit sestavování zpráv či závěrů platformy.

4.   Platforma může mít nejvýše pět pozorovatelů.

Článek 11

Jednací řád

Na návrh a po dohodě s předsedou přijme platforma prostou většinou svých členů jednací řád, a to na základě standardního jednacího řádu pro expertní skupiny a v souladu s horizontálními pravidly.

Článek 12

Služební tajemství a nakládání s utajovanými informacemi

Členové platformy a jejich zástupci, jakož i přizvaní odborníci a pozorovatelé jsou povinni dodržovat závazky týkající se služebního tajemství, které se podle Smluv a jejich prováděcích pravidel vztahují na všechny členy orgánů a jejich zaměstnance, a dále bezpečnostní pravidla Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie, která jsou stanovena v rozhodnutích Komise (EU, Euratom) 2015/443 (8) a (EU, Euratom) 2015/444 (9). Pokud tyto závazky nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.

Článek 13

Vztahy s Evropským parlamentem

O činnosti platformy je informován Evropský parlament. Na žádost Evropského parlamentu a v souladu s podmínkami stanovenými v Rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (10) může Komise vyzvat Parlament k vyslání odborníků, kteří se zúčastní zasedání platformy.

Článek 14

Transparentnost

1.   Platforma a její podskupiny se zaregistrují do rejstříku expertních skupin.

2.   Pokud jde o složení, zveřejní se v rejstříku expertních skupin následující údaje:

| a) | jména jednotlivců jmenovaných za svou osobu; |
| --- | --- |

a)

jména jednotlivců jmenovaných za svou osobu;

| b) | názvy členských organizací; zastoupené zájmy; |
| --- | --- |

b)

názvy členských organizací; zastoupené zájmy;

| c) | názvy ostatních veřejných subjektů; |
| --- | --- |

c)

názvy ostatních veřejných subjektů;

| d) | jména pozorovatelů. |
| --- | --- |

d)

jména pozorovatelů.

3.   Všechny příslušné dokumenty, včetně programů jednání, zápisů a příspěvků účastníků, se zveřejní buď jejich uvedením v rejstříku expertních skupin, nebo na zvláštní internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku. Přístup k této zvláštní internetové stránce nesmí podléhat registraci uživatele ani jakýmkoli jiným omezením. Program jednání a další relevantní podkladové dokumenty se zveřejní s dostatečným předstihem před zasedáním a následně se v řádné době zveřejní i zápis. Výjimky ze zveřejňování jsou stanoveny pouze v případech, kdy se má za to, že by zveřejnění dokumentu poškodilo ochranu veřejného nebo soukromého zájmu, jak stanoví článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (11).

Článek 15

Výdaje na zasedání

1.   Účastníkům podílejícím se na činnostech platformy a jejích podskupin nepřísluší za poskytované služby odměna.

2.   Cestovné a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností platformy a podskupin hradí Komise. Náhrada se poskytuje v souladu s předpisy platnými v rámci Komise a v mezích disponibilních prostředků, které jsou útvarům Komise přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.

Článek 16

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije do dne 31. prosince 2019.

V Bruselu dne 24. ledna 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Odborná skupina pro dobré životní podmínky zvířat E02668.

1

(2)  Usnesení Evropského parlamentu o nové strategii v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na období 2016–2020 ze dne 24. listopadu 2015 (2015/2957(RSP)).

2

(3)  3464. zasedání Rady pro zemědělství a rybolov, 17. května 2016.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

(5)  Např. Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) nebo Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO).

5

(6)  Rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

6

(7)  Viz články 10 a 14.2 horizontálních pravidel.

7

(8)  Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41.

8

(9)  Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53.

9

(10)  Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47.

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

11

---