# Europeiska unionens C 426/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 426 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången18 november 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 426

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången18 november 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| 2016/C 426/01 | Bidrag från Cosacs LV:e möte – Haag den 12–14 juni 2016 | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

2016/C 426/01

Bidrag från Cosacs LV:e möte – Haag den 12–14 juni 2016

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

| 18.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 426/1

---

BIDRAG FRÅN COSACS LV:e MÖTE

Haag den 12–14 juni 2016

(2016/C 426/01)

1.   Parlamentariska granskningssätt

1.1   Cosac välkomnar att de nationella parlamenten har ambitionen att spela en aktiv roll på EU-nivå med fullständig respekt för de nuvarande fördragen, enligt vad som lades fram i Cosacs tjugofemte halvårsrapport. Cosac noterar dessutom att EU:s viktigaste åtgärder för parlamentarisk kontroll för de nationella parlamenten är övervakning och kontroll av regeringen, att vara en aktör i utformningen av politiken samt vara ett offentligt forum och delta i ett aktivt utbyte med andra nationella parlament.

Cosac uppmanar därför såväl nationella regeringar som relevanta EU-institutioner att underlätta, bidra till och beakta fullgörandet av parlamentens ambitioner på EU-nivå i så stor utsträckning som möjligt och där det är lämpligt.

1.2   Cosac påpekar att de flesta nationella parlamenten utbyter information om politisk dialog och subsidiaritetsbidrag när det gäller EU-förslag. Cosac uppmanar parlamenten att använda alla tillgängliga kanaler för att utbyta information med varandra, även angående genomförandet av EU-lagstiftning, för att besluta om ståndpunkter angående EU-ärenden. Cosac uppmanar parlamenten att fortsätta utforska nya sätt att förbättra samverkan på detta område.

1.3   Cosac uppmanar framtida ordförandeskapsparlament att under den första halvan av varje år, i samarbete med Cosacs sekretariat, sammanställa en årlig översikt över parlamentets prioriteringar utifrån kommissionens arbetsprogram baserat på de uppgifter som inkommit från varje nationellt parlament, och att dela denna översikt med samtliga parlament/kamrar och skicka den till EU-institutionerna.

1.4   Cosac noterar att den årliga översikten över parlamentariska prioriteringar skulle kunna vara användbar för att stärka samarbetet mellan nationella parlament och Europaparlamentet i ett urval av lagstiftningsärenden. Cosac uttrycker ambitionen att de parlament som är villiga att göra så till exempel skulle kunna samarbeta under beredningen av den parlamentariska kontrollen av EU-lagstiftningen. Parlamenten uppmanas i detta avseende att till exempel experimentera med nya metoder av samarbete och utbyte när det gäller parlamentarisk kontroll av ett eller två utvalda EU-förslag eller politikområden, vilket ska underlätta så mycket som möjligt inom ramen för Cosac.

1.5   Cosac välkomnar Europaparlamentets, rådets och kommissionens ambition vad gäller den årliga programplanering som överenskommits i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Cosac uppmanar samtliga EU-institutioner att aktivt dela och diskutera arbetet med den årliga programplaneringen med de nationella parlamenten.

1.6   Cosac noterar att kommissionen har minskat antalet tillkännagivna förslag i sitt arbetsprogram, men att det totala antalet förslag har ökat. Cosac understryker att realistiska, årliga programplaneringar från EU-institutionerna kan göra det möjligt för nationella parlament att uppfylla sin roll och sina skyldigheter på ett optimalt sätt.

2.   Föredraganden

2.1   Cosac noterar, som det presenteras i Cosacs tjugofemte halvårsrapport, att inte alla parlament utser föredraganden för EU-relaterade ärenden och konstaterar att parlamenten antagit olika bestämmelser och metoder vid användande av föredraganden.

2.2   Det aktiva utbytet mellan parlamentariska föredraganden om EU-ärenden välkomnas av Cosac som därför uppmuntrar parlamenten att vidareutveckla det aktiva utbytet för att förbättra den parlamentariska kontrollen inom parlamenten.

3.   ”Gult kort” och ”grönt kort” (utökad politisk dialog)

3.1   Cosac erinrar om bidraget från Cosacs LIV:e möte i Luxemburg om ”gult kort”-förfarandet (punkt 4) och behovet av förbättring utan fördragsändring. Cosac inbjuder även på nytt kommissionen att överväga uteslutning av vissa perioder från tidsfristen på åtta veckor. Cosac välkomnar det nuvarande uteslutandet av augustiperioden och uppmanar kommissionen att följa upp ovannämnda inbjudan på samma sätt.

3.2   Cosac stöder kommissionens strävan att säkerställa bättre kvalitet och svar i god tid på motiverade yttranden och bidrag från de nationella parlamenten.

3.3   Cosac noterar att angående förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (COM(2016) 128) antog de nationella parlamenten i elva medlemsstater motiverade yttranden, vilket utgör 22 röster, och därmed nås den gräns på en tredjedel av rösterna som krävs för att översynsförfarandet med ”gult kort” ska tillämpas.

Cosac påminner kommissionen om dess åtagande att befästa de nationella parlamentens roll, inbegripet genom att skapa ett nytt partnerskap med de nationella parlamenten.

3.4   Angående införandet av ”grönt kort” (utökad politisk dialog), erinrar Cosac om bidraget från Cosacs LIV:e möte i Luxemburg (punkt 5). Cosac noterar att parlamenten har olika syn på definitionen av minimigränsen för att inleda ett ”grönt kort”-förfarande, tidsfristen för att delta i ”grönt kort”-förfarandet och tidsramen för att avsluta ett ”grönt kort”-förfarande.

3.5   Cosac skulle välkomna ytterligare ”grönt kort”-initiativ av de parlament som så önskar för att ytterligare utforma och utforska användningen av detta instrument inom ramen för den politiska dialogen med kommissionen och utan att introducera nya formella processer. Cosac uppmanar framtida ordförandeskap i Cosac att följa upp tidigare initiativ i detta avseende och att, när större insikt i potentialen hos den utökade politiska dialogen har nåtts, sträva efter att lägga fram slutsatser till Cosac om bland annat tröskeln, tidsfristen och tidsramen för ett ”grönt kort”.

4.   Trepartsmöten

4.1   Cosac uppmanar parlamenten att utbyta information om trepartsmöten, exempelvis under interparlamentariska möten eller mellan föredraganden, eftersom detta utbyte anses vara ett användbart verktyg för att förbättra parlamentarisk kontroll av EU-frågor.

4.2   Cosac välkomnar Europaparlamentets, rådets och kommissionens interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning, i vilket de kommer överens om att säkerställa öppenhet i lagstiftningsförfarandena, på grundval av relevant lagstiftning och rättspraxis, inbegripet en lämplig hantering av trilaterala förhandlingar.

4.3   Cosac välkomnar vidare att dessa tre institutioner är överens om att informationen till de nationella parlamenten måste göra det möjligt för de sistnämnda att fullt ut utöva sina befogenheter enligt fördragen. Cosac uppmanar därför dessa tre institutioner, liksom även nationella regeringar, att inom ramen för sina respektive roller, tillhandahålla relevant information om trepartsmöten till de nationella parlamenten och till allmänheten.

5.   Samverkan vid Cosac

5.1   Cosac noterar att Cosacs plenarsessioner erbjuder en unik plattform för parlamenten att utbyta synpunkter och dela med sig av åsikter om viktiga politiska utmaningar inom EU. Cosac understryker betydelsen av högnivådiskussioner under Cosacs plenarsessioner. Sådana diskussioner skulle kunna innehålla aktuell information, expertis och därför även synpunkter från kommissionärerna.

Cosac noterar även, såsom det har lagts fram i Cosacs tjugofemte halvårsrapport, att de flesta parlamenten stöder ytterligare förbättringar av plenarsessionerna för att ge tillräckligt utrymme för informellt nätverkande. Cosac uppmanar därför framtida Cosac-trojkor att fortsättningsvis ge tillräcklig tid för debatter och diskussioner vid plenarsessionerna, och samtidigt ge tillräcklig tid för informellt utbyte mellan delegaterna.

6.   Parlamenten och rättsstatsprincipen

6.1   Cosac noterar att den institutionella skyldigheten att värna de mänskliga rättigheterna och införliva dem i nationell lagstiftning liksom att upprätthålla och främja rättsstatsprincipen och demokratisk samhällsstyrning är ett ansvar som delas mellan det nationella parlamentet, den verkställande makten och rättsväsendet, och som ingår i nationella konstitutionella traditioner.

6.2   Cosac noterar att EU bygger på delade värderingar, såsom rättsstatsprincipen, demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, enligt fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att detta medför skyldigheter för varje EU-medlemsstat, samtidigt som hot mot och överträdelser av dessa värderingar är av gemensamt intresse för dem som delar dessa värderingar och följer överenskomna skyldigheter och standarder.

6.3   Cosac understryker att respekt för rättsstatsprincipen inom unionen är en förutsättning för ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende medlemsstaterna emellan och mellan medlemsstaterna och unionen, något som är avgörande för en välfungerande union inom alla politikområden.

6.4   Cosac stöder initiativen att inrätta permanenta dialogmekanismer i relevanta forum för dessa frågor. När dessa mekanismer väl upprättats kan de vara användbara i diskussioner om politiskt känsliga kränkningar av mänskliga rättigheter och hot mot rättstatsprincipen.

6.5   Cosac kan fungera som en plattform för sådan interparlamentarisk dialog, främja en kultur av respekt för mänskliga rättigheter, demokratisk samhällsstyrning och rättsstatsprincipen inom EU och dess medlemsstater, och därigenom komplettera andra plattformars och församlingars arbete, till exempel Europarådets parlamentariska församling (Pace).

6.6   Cosac välkomnar dialogen om rättsstatsprincipen mellan medlemsstaterna i Europeiska unionens råd som syftar till att stärka rättsstatsprincipen i EU och dess medlemsstater. Cosac noterar initiativbetänkandet enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om inrättandet av en mekanism gällande demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter som håller på att tas fram i Europaparlamentet, och välkomnar utbyte med nationella parlament om sådana frågor.

6.7   Cosac understryker parlamentens viktiga och allt större roll i skyddet och genomförandet av rättsstatsprincipen, demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Parlamenten har en framskjuten roll på grund av dess primära roll i lagstiftningsarbetet, i att hålla den verkställande makten till svars för genomförandet och efterlevnaden av internationellt överenskomna rättsstatsprinciper på nationell nivå och normer och skyldigheter avseende mänskliga rättigheter, samt i att stärka demokratisk legitimitet och ansvarstagande av rättsstatsprincipen och människorättsnormer.

6.8   Cosac betonar betydelsen av de nationella parlamentens engagemang i samhället när det gäller övervakning och säkerställande av rättsstatsprincipen, demokratisk samhällsstyrning och värderingar, normer och skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, exempelvis genom att följa upp rekommendationer från såväl internationella människorättsmekanismer som rapporter och rekommendationer från bland annat nationella institutioner för mänskliga rättigheter, icke-statliga organisationer och det civila samhället.

6.9   Medan rättsstatsprincipen, demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter förtjänar löpande uppmärksamhet uppmuntrar Cosac de nationella parlamenten att kontinuerligt uppmärksamma rättsstatsprincipen, demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i sitt arbete och delta i och främja den nationella och internationella dialogen om dessa värderingar. Bästa metoder, checklistor från andra parlament samt gemensamma standarder och riktlinjer som utvecklats av organ som till exempel Europarådet bör ge ledning och vidareutvecklas.

7.   Parlamentarisk diplomati inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken

7.1   Cosac noterar, som det lagts fram i Cosacs tjugofemte halvårsrapport, att alla parlament deltar i parlamentarisk diplomati, vanligen för att främja grundläggande värderingar (demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter), öka den ömsesidiga förståelsen länder emellan och utbyta information och sakkunskap.

7.2   Cosac välkomnar verksamheter som en del av parlamentarisk diplomati som bidrar till den europeiska grannskapspolitiken med målet att fördjupa förbindelser, öka samarbete och stärka EU:s partnerskap med såväl östra som södra grannländer, och stödja och främja fred, säkerhet och välstånd.

7.3   Cosac anser att parlamenten som institutioner och parlamentsledamöterna, genom att utnyttja sina parlamentariska kontakter, kan stödja grannländernas parlament i övergångsprocesser, för att bygga broar mellan konfliktparter och genom att framföra farhågor eller främja de universella värdena på ett sätt som traditionell diplomati kanske inte kan. Cosac uppmuntrar därför parlamenten att fortsätta att engagera sig i parlamentarisk diplomati som ett komplement till traditionell diplomati inom den europeiska grannskapspolitiken.

7.4   För att förbättra effekten av parlamentarisk diplomati och bättre förstå skillnaderna mellan parlamentens arbetsmetoder, uppmanar Cosac samtliga parlament att dela bästa metoder inom detta område och att regelbundet utbyta information med länderna inom den europeiska grannskapspolitiken och att besöka och ta emot besök från dem.

7.5   Cosac uppmanar vidare parlamenten att samarbeta och utbyta information sinsemellan samt med Europaparlamentet och den verkställande makten för att utveckla ökad samstämmighet inom området parlamentarisk diplomati, särskilt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

8.   Migration

8.1   Cosac understryker betydelsen av genomförandet av den europeiska migrationsagendan samtidigt som mänskliga rättigheter och alla internationella fördrag och konventioner respekteras, men även ansträngningarna för att hantera de bakomliggande orsakerna till flykting- och migrationsströmmarna och behovet av att genomföra kortsiktiga och långsiktiga prioriteringar genom att sätta större fokus på den yttre dimensionen av migration i en anda av partnerskap med ursprungs- och transitländerna. Cosac efterlyser därför en strukturerad strategi för den yttre dimensionen av EU:s migrationspolitik, som syftar till utveckling och stabilisering av migranternas ursprungsländer.

Cosac erkänner behovet av att visa solidaritet med de medlemsstater som står inför aldrig tidigare skådade flykting- och migrantströmmar.

Cosac välkomnar kommissionens mål att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet och noterar särskilt den betydande omarbetningen av Dublinförordningen.

---