# Euroopa Liidu C 473/16.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 473 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide16. detsember 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 473

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide16. detsember 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2016/C 473/01 | Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2015. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest | 1 |
| 2016/C 473/02 | Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 7 |
| 2016/C 473/03 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 15 |
| 2016/C 473/04 | Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 24 |
| 2016/C 473/05 | Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 33 |
| 2016/C 473/06 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 47 |
| 2016/C 473/07 | Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 57 |
| 2016/C 473/08 | Aruanne Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alaste teadusuuringute ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 66 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2016/C 473/01

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2015. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

1

2016/C 473/02

Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

7

2016/C 473/03

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

15

2016/C 473/04

Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

24

2016/C 473/05

Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

33

2016/C 473/06

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

47

2016/C 473/07

Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

57

2016/C 473/08

Aruanne Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alaste teadusuuringute ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

66

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/1

---

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2015. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

(2016/C 473/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–7 | 2 |
| KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE | 8–9 | 2 |
| AUDITITULEMUSED | 10–22 | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 10 | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 11–12 | 3 |
| Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse | 13 | 3 |
| Kontrollikoja auditiaruannetes esitatud kommentaarid | 14–20 | 3 |
| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed | 21–22 | 4 |
| JÄRELDUSED | 23–25 | 4 |
| I LISA. | Ühisettevõtete tegevused, eelarve ja töötajad |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–7

2

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

8–9

2

AUDITITULEMUSED

10–22

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

10

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

11–12

3

Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse

13

3

Kontrollikoja auditiaruannetes esitatud kommentaarid

14–20

3

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

21–22

4

JÄRELDUSED

23–25

4

I LISA.

Ühisettevõtete tegevused, eelarve ja töötajad

5

| II LISA. | Kontrollikoja 2015. aasta kommentaarid |
| --- | --- |

II LISA.

Kontrollikoja 2015. aasta kommentaarid

6

SISSEJUHATUS

| 1. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 auditeeris kontrollikoda seitsme Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust:






  — | F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 auditeeris kontrollikoda seitsme Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust:

—

F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine;

| — | BPT – biotoorainel põhinev tööstus; |
| --- | --- |

—

BPT – biotoorainel põhinev tööstus;

| — | Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad;

| — | IMI – innovatiivsete ravimite algatus; |
| --- | --- |

—

IMI – innovatiivsete ravimite algatus;

| — | FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond; |
| --- | --- |

—

FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond;

| — | SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud;

| — | ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid. |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid.

| 2. | Käesolev kokkuvõte sisaldab ülevaadet kõnealuste auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ühisettevõtete kohta koostatud kontrollikoja 2015. aasta auditiaruannete analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Kontrollikoja arvamused ja kommentaarid ning ühisettevõtete vastused esitatakse kontrollikoja avaldatavates auditiaruannetes. Käesolev kokkuvõtte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus. |
| --- | --- |

2.

Käesolev kokkuvõte sisaldab ülevaadet kõnealuste auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ühisettevõtete kohta koostatud kontrollikoja 2015. aasta auditiaruannete analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Kontrollikoja arvamused ja kommentaarid ning ühisettevõtete vastused esitatakse kontrollikoja avaldatavates auditiaruannetes. Käesolev kokkuvõtte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus.

| 3. | Ühisettevõttel võib peale Euroopa Liidu (mida esindab komisjon) olla ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid, kes annavad oma panuse ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks. Ühisettevõtted kasutavad kas kahepoolset mudelit (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtted) või kolmepoolset mudelit (lisaks osalevad ka liikmesriigid). Ühisettevõtetel on tähtis roll teatud valdkondades ELi teadusuuringute poliitika elluviimisel. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõttel võib peale Euroopa Liidu (mida esindab komisjon) olla ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid, kes annavad oma panuse ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks. Ühisettevõtted kasutavad kas kahepoolset mudelit (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtted) või kolmepoolset mudelit (lisaks osalevad ka liikmesriigid). Ühisettevõtetel on tähtis roll teatud valdkondades ELi teadusuuringute poliitika elluviimisel.

| 4. | Ühisettevõtetele ette nähtud ELi rahastamist antakse ELi teadusuuringute eelarvest seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja „Horisont 2020“ kaudu (1). Muud partnerid annavad ühisettevõtete tegevusele rahalist ja mitterahalist toetust. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõtetele ette nähtud ELi rahastamist antakse ELi teadusuuringute eelarvest seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja „Horisont 2020“ kaudu (1). Muud partnerid annavad ühisettevõtete tegevusele rahalist ja mitterahalist toetust.

| 5. | Ühisettevõtete 2015. aasta eelarved olid ligi 1,3 miljardit eurot (2014. aastal 1,1 miljardit eurot), mis moodustab peaaegu 1 % Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest (2014. aastal 1,6 %). |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtete 2015. aasta eelarved olid ligi 1,3 miljardit eurot (2014. aastal 1,1 miljardit eurot), mis moodustab peaaegu 1 % Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest (2014. aastal 1,6 %).

| 6. | 2015. aasta lõpus töötas ühisettevõtetes kokku 455 alalist ja ajutist ametnikku (2014. aastal 432). |
| --- | --- |

6.

2015. aasta lõpus töötas ühisettevõtetes kokku 455 alalist ja ajutist ametnikku (2014. aastal 432).

| 7. | Ühisettevõtete tegevust, eelarveid ja töötajate arvu puudutav teave on toodud I lisas. |
| --- | --- |

7.

Ühisettevõtete tegevust, eelarveid ja töötajate arvu puudutav teave on toodud I lisas.

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

| 8. | 2015. aasta oli teine aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 (2) ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 (3) kontrollis kahe ühisettevõtte (F4E ja SESAR) raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas vaatas kontrollikoda läbi audiitorühingute tehtud töö ja sai piisava kindluse, et võib nende tööle toetuda oma auditiarvamustes ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Muude ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruandeid kontrollis kontrollikoda ise. |
| --- | --- |

8.

2015. aasta oli teine aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 (2) ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 (3) kontrollis kahe ühisettevõtte (F4E ja SESAR) raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas vaatas kontrollikoda läbi audiitorühingute tehtud töö ja sai piisava kindluse, et võib nende tööle toetuda oma auditiarvamustes ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Muude ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruandeid kontrollis kontrollikoda ise.

| 9. | Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda omal vastutusel tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest iga ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtete poolt toetusesaajate juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

9.

Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda omal vastutusel tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest iga ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtete poolt toetusesaajate juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

AUDITITULEMUSED

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ühisettevõtete lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ühisettevõtete lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on 2015. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed kuue ühisettevõtte puhul (F4E, BPT, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR). |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on 2015. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed kuue ühisettevõtte puhul (F4E, BPT, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR).

| 12. | Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Ühisettevõttes ECSEL kasutatav järelauditite läbiviimise metoodika ei võimalda ühisettevõttel arvutada ei ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seega ei olnud kontrollikojal võimalik hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab ühisettevõtte hallatavate seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Ühisettevõttes ECSEL kasutatav järelauditite läbiviimise metoodika ei võimalda ühisettevõttel arvutada ei ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seega ei olnud kontrollikojal võimalik hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab ühisettevõtte hallatavate seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse.

Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse

| 13. | F4E ühisettevõtte puhul rõhutatakse kontrollikoja kinnitava avalduse osana asjaolu, (4) mis puudutab ELi panust ITERi projektikuludesse. 2010. aastal kiitis nõukogu heaks ITERi ehitusetappi tehtava ELi panuse prognoositud kogusummaks 6,6 miljardit eurot. ITERi tegevuse keerukuse tõttu on ELi panuse puhul oht, et selle suurus võib projekti mahu muutumise ja elluviimise viibimise tagajärjel oluliselt suureneda. 2015. aastal alustas F4E suurt projekti, mille eesmärk oli arvutada ELi hinnanguline panus projekti ehitusetappi (prognoositud maksumus). Tulemuseks oli kulude ootuspärane suurenemine ca2,375 miljardi euro võrra. F4E ei ole veel ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist. 2016. aasta 15. ja 16. juuni koosolekul kiitis ITERi nõukogu heaks ITER projekti ajakohastatud integreeritud ajakava, milles määratakse kindlaks projekti ehitusetapi strateegilise vahe-eesmärgi („esimene plasma“) saavutamise tähtaeg detsembriks 2025. |
| --- | --- |

13.

F4E ühisettevõtte puhul rõhutatakse kontrollikoja kinnitava avalduse osana asjaolu, (4) mis puudutab ELi panust ITERi projektikuludesse. 2010. aastal kiitis nõukogu heaks ITERi ehitusetappi tehtava ELi panuse prognoositud kogusummaks 6,6 miljardit eurot. ITERi tegevuse keerukuse tõttu on ELi panuse puhul oht, et selle suurus võib projekti mahu muutumise ja elluviimise viibimise tagajärjel oluliselt suureneda. 2015. aastal alustas F4E suurt projekti, mille eesmärk oli arvutada ELi hinnanguline panus projekti ehitusetappi (prognoositud maksumus). Tulemuseks oli kulude ootuspärane suurenemine ca2,375 miljardi euro võrra. F4E ei ole veel ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist. 2016. aasta 15. ja 16. juuni koosolekul kiitis ITERi nõukogu heaks ITER projekti ajakohastatud integreeritud ajakava, milles määratakse kindlaks projekti ehitusetapi strateegilise vahe-eesmärgi („esimene plasma“) saavutamise tähtaeg detsembriks 2025.

Kontrollikoja auditiaruannetes esitatud kommentaarid

| 14. | Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda kõikide ühisettevõtete kohta 61 kommentaari (2014. aastal 55), millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Esitatud kommentaaride ülevaade on toodud II lisas. Kontrollikoja kommentaarides tõstatatud peamised teemad on kokkuvõtlikult esitatud allpool. |
| --- | --- |

14.

Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda kõikide ühisettevõtete kohta 61 kommentaari (2014. aastal 55), millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Esitatud kommentaaride ülevaade on toodud II lisas. Kontrollikoja kommentaarides tõstatatud peamised teemad on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

| 15. | Kolmel juhul (BPT, FCH, ECSEL) ei esitanud ühisettevõtete ELi mittekuuluvad liikmed nõutavaid aruandeid
  oma mitterahaliste osaluste
  kohta, mis puudutasid nende osa „Horisont 2020“ projektides. Seetõttu põhineb nimetatud juhtudel ühisettevõtete 2015. aasta raamatupidamise aastaaruannetes sisalduvate mitterahaliste osaluste suurus hinnangutel. |
| --- | --- |

15.

Kolmel juhul (BPT, FCH, ECSEL) ei esitanud ühisettevõtete ELi mittekuuluvad liikmed nõutavaid aruandeid
  oma mitterahaliste osaluste
  kohta, mis puudutasid nende osa „Horisont 2020“ projektides. Seetõttu põhineb nimetatud juhtudel ühisettevõtete 2015. aasta raamatupidamise aastaaruannetes sisalduvate mitterahaliste osaluste suurus hinnangutel.

| 16. | Eelarve täitmist puudutava teabe maht
  on ühisettevõtetes erinev, mis näitab, et komisjon peaks koostama selged suunised ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannetes ning nende iga-aastastes eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannetes esitatava teabe kohta. |
| --- | --- |

16.

Eelarve täitmist puudutava teabe maht
  on ühisettevõtetes erinev, mis näitab, et komisjon peaks koostama selged suunised ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannetes ning nende iga-aastastes eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannetes esitatava teabe kohta.

| 17. | Neljal juhul (Clean Sky, IMI, FCH, SESAR) oli
  kulukohustuste/maksete assigneeringute kasutusmäär 2015. aastal
  toetuslepingute sõlmimisel esinenud viivituste tõttu kavandatust väiksem. Neljal juhul (BPT, FCH, SESAR, ECSEL)
  võeti
  enamik 2015. aasta
  kulukohustustest üldisel tasandil
  , mis näitab, et individuaalseid toetuse määramise menetlusi ei viidud aasta jooksul lõpule. |
| --- | --- |

17.

Neljal juhul (Clean Sky, IMI, FCH, SESAR) oli
  kulukohustuste/maksete assigneeringute kasutusmäär 2015. aastal
  toetuslepingute sõlmimisel esinenud viivituste tõttu kavandatust väiksem. Neljal juhul (BPT, FCH, SESAR, ECSEL)
  võeti
  enamik 2015. aasta
  kulukohustustest üldisel tasandil
  , mis näitab, et individuaalseid toetuse määramise menetlusi ei viidud aasta jooksul lõpule.

| 18. | Kontrollikoda koostab aruandlust ühisettevõtete poolse
  seitsmenda raamprogrammi, üleeuroopalise transpordivõrgu ja „Horisont 2020“ programmide mitmeaastase eelarve täitmise kohta
  . Täpsem teave kulukohustuste ja maksete mitmeaastase kasutamise kohta on toodud ühisettevõtete iga-aastastes tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda koostab aruandlust ühisettevõtete poolse
  seitsmenda raamprogrammi, üleeuroopalise transpordivõrgu ja „Horisont 2020“ programmide mitmeaastase eelarve täitmise kohta
  . Täpsem teave kulukohustuste ja maksete mitmeaastase kasutamise kohta on toodud ühisettevõtete iga-aastastes tegevusaruannetes.

| 19. | Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad
  eelkontrollimenetlused
  ja teevad
  toetusesaajate juures järelauditeid
  . Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Järelauditid on võimaldanud ühisettevõtetel (välja arvatud F4E ja ECSEL) saavutada allesjäänud veamäärad, mis on kõigil juhtudel alla 2 %. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad
  eelkontrollimenetlused
  ja teevad
  toetusesaajate juures järelauditeid
  . Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Järelauditid on võimaldanud ühisettevõtetel (välja arvatud F4E ja ECSEL) saavutada allesjäänud veamäärad, mis on kõigil juhtudel alla 2 %.

| 20. | F4E ühisettevõtte puhul on saavutatud oluline edasiminek ITERi projekti kulude ja ajakavaga seotud probleemide käsitlemisel, ehkki F4E jätkas oma
  järelevalve- ja kontrollisüsteemide
  edasiarendamist 2015. aastal. F4E ühisettevõte suurendas 2015. aastal konkurentsi oma põhitegevusega seotud hankemenetlustes (55 % hangete puhul kasutati avatud menetlusi; 2014. aastal oli see näitaja 42 %), kuid menetluste konkurentsi
  suurendamiseks vajatakse edasisi jõupingutusi. |
| --- | --- |

20.

F4E ühisettevõtte puhul on saavutatud oluline edasiminek ITERi projekti kulude ja ajakavaga seotud probleemide käsitlemisel, ehkki F4E jätkas oma
  järelevalve- ja kontrollisüsteemide
  edasiarendamist 2015. aastal. F4E ühisettevõte suurendas 2015. aastal konkurentsi oma põhitegevusega seotud hankemenetlustes (55 % hangete puhul kasutati avatud menetlusi; 2014. aastal oli see näitaja 42 %), kuid menetluste konkurentsi
  suurendamiseks vajatakse edasisi jõupingutusi.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 21. | Enamikul juhtudest avaldasid ühisettevõtted vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele oma iga-aastastes tegevusaruannetes
  teadusuuringute tulemuste alase järelevalve ja aruandluse
  puhul konkreetsed näitajad teadusuuringute tulemuste kohta (tulemusnäitajad ja näitajad horisontaalsete teemade järelevalveks). |
| --- | --- |

21.

Enamikul juhtudest avaldasid ühisettevõtted vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele oma iga-aastastes tegevusaruannetes
  teadusuuringute tulemuste alase järelevalve ja aruandluse
  puhul konkreetsed näitajad teadusuuringute tulemuste kohta (tulemusnäitajad ja näitajad horisontaalsete teemade järelevalveks).

| 22. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised
  huvide konflikti
  kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõtted peavad oma menetlustesse lisama. |
| --- | --- |

22.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised
  huvide konflikti
  kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõtted peavad oma menetlustesse lisama.

JÄRELDUSED

| 23. | Kontrollikoda esitas kõikide ühisettevõtete puhul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusega arvamuse. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoda esitas kõikide ühisettevõtete puhul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusega arvamuse.

| 24. | Kontrollikoda esitas seitsmest ühisettevõttest kuue puhul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoda esitas seitsmest ühisettevõttest kuue puhul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse.

| 25. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ühisettevõtted oma menetluste parandamist. Sellegipoolest peavad ühisettevõtted edaspidiste edusammude tagamiseks lahendama veel mitmeid probleeme. |
| --- | --- |

25.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ühisettevõtted oma menetluste parandamist. Sellegipoolest peavad ühisettevõtted edaspidiste edusammude tagamiseks lahendama veel mitmeid probleeme.

---

(1)  Ühisettevõte SESAR sai rahalisi vahendeid ka üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist (TEN-T).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(3)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artikkel 107.

(4)  Asjaolu rõhutava lõigu eesmärk on juhtida tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

---

I LISA

Ühisettevõtete tegevused, eelarve ja töötajad

| ÜHISETTEVÕTE | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Põhitegevus | Eelarve | Töötajad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 (miljonites eurodes) | 2015 (miljonites eurodes) | Ametikohtade loetelu 2014. aastal | Ametikohtade loetelu 2015. aastal |
| BPT | DG RTD | Teadusuuringud | Teadusuuringud ning bioressursipõhiste toodete ja biokütuste arendustegevus | e/k | 21,1 | e/k | 10 |
| CLEAN SKY | DG RTD | Teadusuuringud | Lennundusalased teadusuuringud ja arendustegevus | 153,6 | 245,9 | 37 | 42 |
| ECSEL (alates 27. juuni 2014) Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | DG CONNECT | Teadusuuringud | Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadusuuringud ja innovatsioon | e/k | 107,7 | 28 | 31 |
| F4E – FUSION FOR ENERGY | DG ENER | Teadusuuringud | Tuumasünteesialane teadus- ja arendustegevus | 567,6 | 526,1 | 262 | 262 |
| Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte | DG RTD | Teadusuuringud | Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadusuuringud ja arendustegevus | 97,5 | 95,1 | 26 | 24 |
| IMI – INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS | DG RTD | Teadusuuringud | Farmaatsiaalane teadus- ja arendustegevus | 170,8 | 195,4 | 37 | 44 |
| SESAR | DG MOVE | Teadusuuringud | Lennuliikluse juhtimissüsteemi valdkonna teadusuuringud ja arendustegevus | 121,9 | 140,1 | 42 | 42 |
| Kokku | 1 111,4 | 1 331,4 | 432 | 455 |

ÜHISETTEVÕTE

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Põhitegevus

Eelarve

Töötajad

2014 (miljonites eurodes)

2015 (miljonites eurodes)

Ametikohtade loetelu 2014. aastal

Ametikohtade loetelu 2015. aastal

BPT

DG RTD

Teadusuuringud

Teadusuuringud ning bioressursipõhiste toodete ja biokütuste arendustegevus

e/k

21,1

e/k

10

CLEAN SKY

DG RTD

Teadusuuringud

Lennundusalased teadusuuringud ja arendustegevus

153,6

245,9

37

42

ECSEL (alates 27. juuni 2014) Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

DG CONNECT

Teadusuuringud

Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadusuuringud ja innovatsioon

e/k

107,7

28

31

F4E – FUSION FOR ENERGY

DG ENER

Teadusuuringud

Tuumasünteesialane teadus- ja arendustegevus

567,6

526,1

262

262

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte

DG RTD

Teadusuuringud

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadusuuringud ja arendustegevus

97,5

95,1

26

24

IMI – INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS

DG RTD

Teadusuuringud

Farmaatsiaalane teadus- ja arendustegevus

170,8

195,4

37

44

SESAR

DG MOVE

Teadusuuringud

Lennuliikluse juhtimissüsteemi valdkonna teadusuuringud ja arendustegevus

121,9

140,1

42

42

Kokku

1 111,4

1 331,4

432

455

---

II LISA

Kontrollikoja 2015. aasta kommentaarid

| ÜHISETTEVÕTE | Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | Ühisettevõtete peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | Muud küsimused ja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 2015. aasta eelarve täitmine | Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi/TEN-T raames | Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemid | Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve | Pettustevastase tegevuse strateegia | Õigusraamistik | Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | Huvide konflikt | Komisjoni siseauditi talituse auditid | Aasta tegevusaruanne | Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika | Asukohariigi leping | Personalieeskirjade rakenduseeskirjad |
| BPT | x | x | | x | x | | | x | | x | x | | | | | |
| CLEAN SKY | x | x | x | x | x | | | x | | x | x | x | | | | |
| ECSEL | x | x | x | x | x | | | x | | x | x | | | | | |
| F4E | x | x | | | x | x | x | x | x | | | | x | x | x | x |
| FCH | x | x | x | x | x | | | x | | x | x | x | | | | |
| IMI | x | x | x | x | x | | | x | | x | x | x | | | | |
| SESAR | | x | x | x | x | | | x | | x | x | x | | | | |
| Vahesumma | 6 | 7 | 5 | 6 | 7 | 1 | 1 | 7 | 1 | 6 | 6 | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Kokku | 24 | 9 | 28 |

ÜHISETTEVÕTE

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Ühisettevõtete peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Muud küsimused ja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

2015. aasta eelarve täitmine

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi/TEN-T raames

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemid

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

Pettustevastase tegevuse strateegia

Õigusraamistik

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

Huvide konflikt

Komisjoni siseauditi talituse auditid

Aasta tegevusaruanne

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

Asukohariigi leping

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

BPT

x

x

x

x

x

x

x

CLEAN SKY

x

x

x

x

x

x

x

x

x

ECSEL

x

x

x

x

x

x

x

x

F4E

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

FCH

x

x

x

x

x

x

x

x

x

IMI

x

x

x

x

x

x

x

x

x

SESAR

x

x

x

x

x

x

x

x

Vahesumma

6

7

5

6

7

1

1

7

1

6

6

4

1

1

1

1

Kokku

24

9

28

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/7

---

ARUANNE

biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/02)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–4 | 8 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 5 | 8 |
| KINNITAV AVALDUS | 6–13 | 8 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 9 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12 | 10 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 14–20 | 10 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 14–16 | 10 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 17–18 | 10 |
| BPT ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 19–20 | 10 |
| MUUD ASJAOLUD | 21–24 | 11 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 21 | 11 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 22–24 | 11 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 25–26 | 11 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 25 | 11 |
| Huvide konfliktid | 26 | 11 |
| LISA | 12 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–4

8

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

5

8

KINNITAV AVALDUS

6–13

8

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

9

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12

10

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

14–20

10

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

14–16

10

2015. aasta eelarve täitmine

17–18

10

BPT ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

19–20

10

MUUD ASJAOLUD

21–24

11

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

21

11

Pettustevastase tegevuse strateegia

22–24

11

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

25–26

11

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

25

11

Huvide konfliktid

26

11

LISA

12

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „BPT ühisettevõte“ asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „BPT ühisettevõte“ asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2015.

| 2. | Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist (2). Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid. |
| --- | --- |

2.

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist (2). Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid.

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium BTK. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium BTK.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus BPT ühisettevõtte teadustegevuse ja halduskulude katteks (3) on 975 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ eelarvest (4). Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 2,730 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel, (5) sh rahalise toetusega (vähemalt 182,5 miljonit eurot), mitterahalise toetusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses (6) vähemalt 1,755 miljardi euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte tegevuses (7). |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus BPT ühisettevõtte teadustegevuse ja halduskulude katteks (3) on 975 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ eelarvest (4). Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 2,730 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel, (5) sh rahalise toetusega (vähemalt 182,5 miljonit eurot), mitterahalise toetusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses (6) vähemalt 1,755 miljardi euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte tegevuses (7).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | BPT ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

BPT ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 13. | Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

13.

Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 14. | Iga aasta 31. jaanuariks peavad BPT ühisettevõtte ELi mittekuuluvad liikmed esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel enda antud mitterahalise toetuse suuruse kohta (13). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamises kajastada. |
| --- | --- |

14.

Iga aasta 31. jaanuariks peavad BPT ühisettevõtte ELi mittekuuluvad liikmed esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel enda antud mitterahalise toetuse suuruse kohta (13). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamises kajastada.

| 15. | Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõte oma liikmetelt nõutud aruandeid veel saanud. Sellest tingituna põhineb raamatupidamisarvestusse sisestatud 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (14). |
| --- | --- |

15.

Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõte oma liikmetelt nõutud aruandeid veel saanud. Sellest tingituna põhineb raamatupidamisarvestusse sisestatud 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (14).

| 16. | BPT ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust majandustulemi aruandega. Eelarvetulemi aruanne avaldatakse ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, (15) kuigi esitatud teabe ulatus on igas ühisettevõttes erinev, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised. |
| --- | --- |

16.

BPT ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust majandustulemi aruandega. Eelarvetulemi aruanne avaldatakse ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, (15) kuigi esitatud teabe ulatus on igas ühisettevõttes erinev, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised.

2015. aasta eelarve täitmine

| 17. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 209,4 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 21,1 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 87 % ja 89 % (16). |
| --- | --- |

17.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 209,4 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 21,1 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 87 % ja 89 % (16).

| 18. | 2015. aastal võeti üldisel tasandil põhitegevuseks kulukohustusi summas 180,4 miljonit eurot; need puudutasid kahte 2015. aasta projektikonkurssi, mille hindamine ei olnud 2015. aasta 31. detsembri seisuga veel lõpetatud. |
| --- | --- |

18.

2015. aastal võeti üldisel tasandil põhitegevuseks kulukohustusi summas 180,4 miljonit eurot; need puudutasid kahte 2015. aasta projektikonkurssi, mille hindamine ei olnud 2015. aasta 31. detsembri seisuga veel lõpetatud.

BPT ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 19. | ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu põhi- ja haldustegevuseks eraldatud 975 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames võttis ühisettevõte põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 230 miljonit eurot (23,6 %). Summa sisaldab 17,7 miljoni euro suuruses summas komisjoni poolt enne ühisettevõtte oktoobris 2015 rahaliselt iseseisvaks saamist tehtud ettemakseid. Ühisettevõtte halduskulude puhul oli ELi rahaline osalus 0,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

19.

ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu põhi- ja haldustegevuseks eraldatud 975 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames võttis ühisettevõte põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 230 miljonit eurot (23,6 %). Summa sisaldab 17,7 miljoni euro suuruses summas komisjoni poolt enne ühisettevõtte oktoobris 2015 rahaliselt iseseisvaks saamist tehtud ettemakseid. Ühisettevõtte halduskulude puhul oli ELi rahaline osalus 0,8 miljonit eurot.

| 20. | Ühisettevõtte põhitegevuse kulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 975 miljoni euro (17) suuruse rahastamispaketi kohta ei olnud ühisettevõtte liikmed 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele infot esitanud. BPT ühisettevõtte 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldas tegevuskuludeks antud mitterahalist toetust hinnangulises summas 3,5 miljonit eurot ja rahalist toetust (18) summas 0,3 miljonit eurot. Ühisettevõtte halduskulude puhul oli teiste liikmete rahaline osalus 0,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte põhitegevuse kulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 975 miljoni euro (17) suuruse rahastamispaketi kohta ei olnud ühisettevõtte liikmed 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele infot esitanud. BPT ühisettevõtte 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldas tegevuskuludeks antud mitterahalist toetust hinnangulises summas 3,5 miljonit eurot ja rahalist toetust (18) summas 0,3 miljonit eurot. Ühisettevõtte halduskulude puhul oli teiste liikmete rahaline osalus 0,8 miljonit eurot.

MUUD ASJAOLUD

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 21. | BPT ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja töötab toetusesaajate jaoks välja 2017. aastal rakendatavat järelauditite programmi (19). Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. |
| --- | --- |

21.

BPT ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja töötab toetusesaajate jaoks välja 2017. aastal rakendatavat järelauditite programmi (19). Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid.

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 22. | BPT ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarve täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll). |
| --- | --- |

22.

BPT ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarve täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll).

| 23. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti juulis 2012 vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (20). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt ellu viidavat tegevuskava. |
| --- | --- |

23.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti juulis 2012 vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (20). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt ellu viidavat tegevuskava.

| 24. | BPT ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures kavandatud järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (21) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

24.

BPT ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures kavandatud järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (21) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 25. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (22) avaldati BPT ühisettevõtte aasta tegevusaruandes teave konkreetseid teadusuuringute tulemusi puudutavate näitajate kohta (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (23). 2015. aasta kohta esitati aga vähe andmeid, kuna BPT esimesed projektid olid alles algetapis. |
| --- | --- |

25.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (22) avaldati BPT ühisettevõtte aasta tegevusaruandes teave konkreetseid teadusuuringute tulemusi puudutavate näitajate kohta (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (23). 2015. aasta kohta esitati aga vähe andmeid, kuna BPT esimesed projektid olid alles algetapis.

Huvide konfliktid

| 26. | 2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse. |
| --- | --- |

26.

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

2

Lisas

(3)  BPT ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 58,5 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete kui liidu vahel.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõige 1.

5

(6)  Vastavalt määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline toetus väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavatele tegevustele, mis aitavad kaasa BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte ega ükski ELi asutus.

6

(7)  Ühisettevõtte tegevusele suunatud mitterahalise toetuse suurus sõltub teiste saadavate toetuste suurusest.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

8

(9)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

9

(10)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

10

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

12

(13)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõige 3 ja artikli 4 lõige 4.

13

(14)  Hinnangutel põhinev mitterahalise toetuse summa on 3,5 miljonit eurot. Kuigi ühisettevõte kasutas hinnangulise mitterahalise toetuse arvutamiseks kõige täpsemaid olemasolevaid andmeid, ei ole seda summat kinnitanud sõltumatud välisaudiitorid (määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõige 4) ega ühisettevõtte tegevdirektor.

14

(15)  Aruanne 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, lk 17.

15

(16)  2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud maksete kasutusmäär on vaid 2 %, kuna see lähtub ühisettevõtte rahalise iseseisvuse alguskuupäevast. Kogu eelarveaasta maksete kasutusmäär on aga 89 %. BPT ühisettevõtte eelarveaasta 2015 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande 3. peatükis antakse üksikasjalik ülevaade eelarve täitmisest.

16

(17)  792,5 miljonit eurot mitterahalise toetusena ja 182,5 miljonit eurot rahalise toetusena.

17

(18)  Liitu mittekuuluvate liikmete rahaline osalus tegevuskulude katmisel toimub vastavalt määruse (EL) nr 560/2014 lisa artikli 12 lõike 3 punktile a ja artikli 12 lõikele 4.

18

(19)  Vt BPT ühisettevõtte aasta tegevusaruande lk 40. „Horisont 2020“ projektide auditi lähenemisviis on esitatud teadusuuringute valdkonna „Horisont 2020“ ühises järelauditistrateegias. „Horisont 2020“ raames ühisettevõtte poolt rahastatavate projektide järelauditeid alustatakse 2017. aastal.

19

(20)  Näiteks sellise ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

20

(21)  Selle tegevuse käigus hinnatakse topeltrahastamise ärahoidmiseks ka ELi-väliste allikate kasutust.

21

(22)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31 ja nõukogu otsuse 2013/743/EL II lisa (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

22

(23)  BPT ühisettevõtte aasta tegevusaruande jaotise 1.3.1 lk 8–16 ja 12. lisa lk 47–58.

23

---

LISA

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, ning eelkõige otsuse 2013/743/EL III osa. „Horisont 2020“ eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.
  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (nõukogu määrus (EL) nr 560/2014) | Missioon: viia „Horisont 2020“ eeskirjade alusel ellu tööstusharu poolt välja töötatud innovatsiooni ja teadusuuringute strateegiline tegevuskava

  BPT ühisettevõte organiseerib teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu toetuseks projektikonkursse, mis võimaldavad sidusrühmadevahelist koostööd kogu väärtusahela ulatuses, mis hõlmab nii biomassi tootmist, seda töötlevat tööstust kui ka lõppkasutust.
  Konkreetsed ülesanded:






  — | aasta tööplaani ülesehituse koordineerimine; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, ning eelkõige otsuse 2013/743/EL III osa. „Horisont 2020“ eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta.

Ühisettevõtte pädevus

(nõukogu määrus (EL) nr 560/2014)

Missioon: viia „Horisont 2020“ eeskirjade alusel ellu tööstusharu poolt välja töötatud innovatsiooni ja teadusuuringute strateegiline tegevuskava

BPT ühisettevõte organiseerib teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu toetuseks projektikonkursse, mis võimaldavad sidusrühmadevahelist koostööd kogu väärtusahela ulatuses, mis hõlmab nii biomassi tootmist, seda töötlevat tööstust kui ka lõppkasutust.

Konkreetsed ülesanded:

—

aasta tööplaani ülesehituse koordineerimine;

| — | innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilisse tegevuskavva panustamine ning peamiste tulemusnäitajate üle tehtav järelevalve; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilisse tegevuskavva panustamine ning peamiste tulemusnäitajate üle tehtav järelevalve;

| — | projektikonkursside juhtimine; |
| --- | --- |

—

projektikonkursside juhtimine;

| — | projektide hindamine; |
| --- | --- |

—

projektide hindamine;

| — | toetuslepingute koostamise protsess; |
| --- | --- |

—

toetuslepingute koostamise protsess;

| — | kogu projektijuhtimise tsükkel; |
| --- | --- |

—

kogu projektijuhtimise tsükkel;

| — | kommunikatsioon, teabe jagamine ja töö sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

kommunikatsioon, teabe jagamine ja töö sidusrühmadega;

| — | poliitika väljatöötamise toetamine. |
| --- | --- |

—

poliitika väljatöötamise toetamine.

Eesmärgid: arendada Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid, mis põhinevad säästval viisil biomassi hankivatel täiustatud biorafineerimistehastel, täpsemalt:

| 1) | tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu; |
| --- | --- |

1)

tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu;

| 2) | arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses; |
| --- | --- |

2)

arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses;

| 3) | luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid. |
| --- | --- |

3)

luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid.

Juhtimine

BPT ühisettevõtte juhtimisorganid on: i) juhatus; ii) tegevdirektor; iii) teaduskomitee; iv) riikide esindajate rühm.

| i) | Juhatusse kuulub komisjoni ülesandel viis komisjoni esindajat ning viis muude liikmete kui liit esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) esindaja. Juhatus kannab üldist vastutust BPT ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet; |
| --- | --- |

i)

Juhatusse kuulub komisjoni ülesandel viis komisjoni esindajat ning viis muude liikmete kui liit esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) esindaja. Juhatus kannab üldist vastutust BPT ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet;

| ii) | tegevdirektor on peamine täitevjuht, kes vastutab BPT ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest kooskõlas juhatuse otsustega. Tegevdirektor on BMP ühisettevõtte seaduslik esindaja ja annab aru ühisettevõtte juhatusele. Tegevdirektorit toetab BMP ühisettevõtte töötajatest koosnev haldusosakond; |
| --- | --- |

ii)

tegevdirektor on peamine täitevjuht, kes vastutab BPT ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest kooskõlas juhatuse otsustega. Tegevdirektor on BMP ühisettevõtte seaduslik esindaja ja annab aru ühisettevõtte juhatusele. Tegevdirektorit toetab BMP ühisettevõtte töötajatest koosnev haldusosakond;

| iii) | ja iv) teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on BPT ühisettevõtte nõuandvad organid. |
| --- | --- |

iii)

ja iv) teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on BPT ühisettevõtte nõuandvad organid.

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

209 422 797  eurot kulukohustusteks

21 075 192  eurot makseteks

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

22 ametikohta ametikohtade loetelus (ajutised ja lepingulised töötajad), neist täidetud 13 ametikohta, mis jagunesid järgmiselt: põhitegevus (7), haldusülesanded (2), mitmesugused ülesanded (4).

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt BPT ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruanne aadressil www.bbi-europe.eu

Allikas: BPT ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/15

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/03)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–6 | 16 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 7 | 17 |
| KINNITAV AVALDUS | 8–15 | 17 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 13 | 18 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 18 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 16–22 | 18 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 16 | 18 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 17–18 | 19 |
| Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames | 19–20 | 19 |
| Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 21–22 | 19 |
| MUUD KÜSIMUSED | 23–27 | 19 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 23 | 19 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 24–26 | 20 |
| Komisjoni siseauditi talituse auditid | 27 | 20 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 28–29 | 20 |
| Projektide teadusalaste tulemuste järelevalve ja aruandlus | 28 | 20 |
| Huvide konfliktid | 29 | 20 |
| LISA | 21 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–6

16

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

7

17

KINNITAV AVALDUS

8–15

17

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

13

18

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

18

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

16–22

18

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

16

18

2015. aasta eelarve täitmine

17–18

19

Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames

19–20

19

Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

21–22

19

MUUD KÜSIMUSED

23–27

19

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

23

19

Pettustevastase tegevuse strateegia

24–26

20

Komisjoni siseauditi talituse auditid

27

20

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

28–29

20

Projektide teadusalaste tulemuste järelevalve ja aruandlus

28

20

Huvide konfliktid

29

20

LISA

21

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky“) asutati detsembris 2007 (1) kümneks aastaks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. 6. mail 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati ühisettevõttele Clean Sky 2 (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky“) asutati detsembris 2007 (1) kümneks aastaks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. 6. mail 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati ühisettevõttele Clean Sky 2 (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi (5) teadusuuringute valmimisele ja lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid kuuluvad „Horisont 2020“ ühiskonnaprobleemide samba alla, ning täpsemalt aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi valdkonda (6). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi (5) teadusuuringute valmimisele ja lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid kuuluvad „Horisont 2020“ ühiskonnaprobleemide samba alla, ning täpsemalt aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi valdkonda (6).

| 3. | Ühisettevõtte koordineeritav teadustegevus on organiseeritud järgnevalt: a) kuus püsivat tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, ehk integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda, mille abil viiakse ellu seitsmenda raamprogrammi projekte ja b) üheksa uut tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, mille abil viiakse ellu „Horisont 2020“ projekte:






  — | kolm integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda; |
| --- | --- | --- |

3.

Ühisettevõtte koordineeritav teadustegevus on organiseeritud järgnevalt: a) kuus püsivat tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, ehk integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda, mille abil viiakse ellu seitsmenda raamprogrammi projekte ja b) üheksa uut tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, mille abil viiakse ellu „Horisont 2020“ projekte:

—

kolm integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda;

| — | kolm innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormi; |
| --- | --- |

—

kolm innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormi;

| — | kolm läbivat valdkonda, sh tehnoloogiahindajad. |
| --- | --- |

—

kolm läbivat valdkonda, sh tehnoloogiahindajad.

| 4. | Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte liikmeteks Euroopa Liit (EL), keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormide/tehnoloogiahindajate juhid ning avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal valitavad tuumikpartnerid (7). Seitsmenda raamprogrammi raames säilitavad ühisettevõtte Clean Sky toetajaliikmed oma staatuse kuni teadusuuringutealase tegevuse ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

4.

Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte liikmeteks Euroopa Liit (EL), keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormide/tehnoloogiahindajate juhid ning avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal valitavad tuumikpartnerid (7). Seitsmenda raamprogrammi raames säilitavad ühisettevõtte Clean Sky toetajaliikmed oma staatuse kuni teadusuuringutealase tegevuse ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud tegevuse lõpetamiseni.

| 5. | Ühisettevõtte Clean Sky jooksvate ning teadusuuringute ja halduskulude (8) katteks seitsmenda raamprogrammi raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus oli 800 miljonit eurot. Ühisettevõtte teiste liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega (välja arvatud projektikonkursside kaudu eraldatud vahendid) (9). |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtte Clean Sky jooksvate ning teadusuuringute ja halduskulude (8) katteks seitsmenda raamprogrammi raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus oli 800 miljonit eurot. Ühisettevõtte teiste liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega (välja arvatud projektikonkursside kaudu eraldatud vahendid) (9).

| 6. | Ühisettevõttele Clean Sky 2 „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,755 miljardit eurot. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja tuumikpartnerid peavad programmile ühisettevõtte tegutsemisajal (10) andma minimaalselt 2 193,7 miljoni euro väärtuses erasektori toetust, sh toetama lisategevusi vähemalt 965,2 miljoni euroga (11)
   (12). Halduskulud peaksid jääma alla 78 miljoni euro ja jagunema võrdselt ELi ja ühisettevõtte erasektori partnerite vahel. |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõttele Clean Sky 2 „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,755 miljardit eurot. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja tuumikpartnerid peavad programmile ühisettevõtte tegutsemisajal (10) andma minimaalselt 2 193,7 miljoni euro väärtuses erasektori toetust, sh toetama lisategevusi vähemalt 965,2 miljoni euroga (11)
   (12). Halduskulud peaksid jääma alla 78 miljoni euro ja jagunema võrdselt ELi ja ühisettevõtte erasektori partnerite vahel.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 7. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte Clean Sky 2 raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (13) ja eelarve täitmise aruannetest (14)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte Clean Sky 2 raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (13) ja eelarve täitmise aruannetest (14)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 9. | Vastavalt ühisettevõtte Clean Sky 2 suhtes kohaldatavale näidisfinantsmääruse (15) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (16) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

9.

Vastavalt ühisettevõtte Clean Sky 2 suhtes kohaldatavale näidisfinantsmääruse (15) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (16) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (17) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (17) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte Clean Sky 2015. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte Clean Sky 2015. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 16. | Lõplikus raamatupidamise aastaaruandes kajastatud mitterahalise toetuse summa põhineb teabel, mis on saadud ühisettevõtte muudelt liikmetelt kui EL (18). Kajastatud 47 miljoni euro suurusest mitterahalise toetuse summast, mis on seotud „Horisont 2020“ tegevuskuludega, on 19 miljonit eurot tõendatud kooskõlas nõukogu määrusega, kuid mitte veel juhatuses heaks kiidetud, ning 28 miljonit eurot on nii tõendamata kui heaks kiitmata (19). |
| --- | --- |

16.

Lõplikus raamatupidamise aastaaruandes kajastatud mitterahalise toetuse summa põhineb teabel, mis on saadud ühisettevõtte muudelt liikmetelt kui EL (18). Kajastatud 47 miljoni euro suurusest mitterahalise toetuse summast, mis on seotud „Horisont 2020“ tegevuskuludega, on 19 miljonit eurot tõendatud kooskõlas nõukogu määrusega, kuid mitte veel juhatuses heaks kiidetud, ning 28 miljonit eurot on nii tõendamata kui heaks kiitmata (19).

2015. aasta eelarve täitmine

| 17. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 440,7 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 245,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,5 % ja 81 % (20). Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb viivitustest Clean Sky 2 programmi elluviimisel (hilinemine ühe märkimisväärse toetuslepingu allkirjastamisel ühisettevõtte ühe partneriga ning viivitused projektikonkursiga valitud projektide käivitamisel). |
| --- | --- |

17.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 440,7 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 245,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,5 % ja 81 % (20). Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb viivitustest Clean Sky 2 programmi elluviimisel (hilinemine ühe märkimisväärse toetuslepingu allkirjastamisel ühisettevõtte ühe partneriga ning viivitused projektikonkursiga valitud projektide käivitamisel).

| 18. | 226 miljonit eurot (52,7 %) 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (kokku 430,6 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid lõpule viidud valikumenetlustel. Ülejäänud osa (203,5 miljonit eurot ehk 47,3 %) moodustasid „Horisont 2020“ üldised kulukohustused kahe tuumikpartneri ja kahe projektikonkursi jaoks, mille valikumenetlused ei olnud 31. detsembriks 2015 veel lõppenud. |
| --- | --- |

18.

226 miljonit eurot (52,7 %) 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (kokku 430,6 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid lõpule viidud valikumenetlustel. Ülejäänud osa (203,5 miljonit eurot ehk 47,3 %) moodustasid „Horisont 2020“ üldised kulukohustused kahe tuumikpartneri ja kahe projektikonkursi jaoks, mille valikumenetlused ei olnud 31. detsembriks 2015 veel lõppenud.

Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 19. | Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi seitsmendast raamprogrammist rahastatava 800 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpu seisuga võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 756,96 miljonit eurot (94,6 %) ja teinud makseid summas 740,3 miljonit eurot (92,5 % põhitegevusele eraldatud vahenditest). Kuna ühisettevõte ei saa enam seitsmenda raamprogrammi alusel projektikonkursse alustada, kasutatakse allesjäänud kulukohustusi vajaduse korral liikmetega sõlmitavate toetuslepingute jaoks (vastavalt juhatuse otsustatud rahastamisnimekirjale ja iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna töö üldisele edenemisele) (21). ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 12,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi seitsmendast raamprogrammist rahastatava 800 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpu seisuga võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 756,96 miljonit eurot (94,6 %) ja teinud makseid summas 740,3 miljonit eurot (92,5 % põhitegevusele eraldatud vahenditest). Kuna ühisettevõte ei saa enam seitsmenda raamprogrammi alusel projektikonkursse alustada, kasutatakse allesjäänud kulukohustusi vajaduse korral liikmetega sõlmitavate toetuslepingute jaoks (vastavalt juhatuse otsustatud rahastamisnimekirjale ja iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna töö üldisele edenemisele) (21). ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 12,6 miljonit eurot.

| 20. | Teiste liikmete panus põhitegevusse moodustas 31. detsembri 2015. aasta seisuga 550,9 miljonit eurot, millest 501,6 miljonit eurot ehk 91 % oli juhatus heaks kiitnud. Heakskiitu ootas veel 37,9 miljonit eurot varasemate aastate summasid (2008–2014) ning 12,6 miljonit eurot liikmete 2015. aastal antud mitterahalist toetust. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 13,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

20.

Teiste liikmete panus põhitegevusse moodustas 31. detsembri 2015. aasta seisuga 550,9 miljonit eurot, millest 501,6 miljonit eurot ehk 91 % oli juhatus heaks kiitnud. Heakskiitu ootas veel 37,9 miljonit eurot varasemate aastate summasid (2008–2014) ning 12,6 miljonit eurot liikmete 2015. aastal antud mitterahalist toetust. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 13,5 miljonit eurot.

Ühisettevõtte Clean Sky mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 21. | Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 1,755 miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 436,7 miljonit eurot ja teinud makseid summas 89,8 miljonit eurot (20,5 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr on tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames toetuslepingute sõlmimisel. ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 3,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 1,755 miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 436,7 miljonit eurot ja teinud makseid summas 89,8 miljonit eurot (20,5 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr on tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames toetuslepingute sõlmimisel. ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 3,3 miljonit eurot.

| 22. | 1,229 miljardi euro suurusest miinimumsummast, mis oli ette nähtud teiste liikmete mitterahaliseks ja rahaliseks osaluseks ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskuludes (v.a täiendavad tegevused), oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele deklareeritud 47 miljonit eurot mitterahalise toetusena põhitegevusele. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 3,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

22.

1,229 miljardi euro suurusest miinimumsummast, mis oli ette nähtud teiste liikmete mitterahaliseks ja rahaliseks osaluseks ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskuludes (v.a täiendavad tegevused), oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele deklareeritud 47 miljonit eurot mitterahalise toetusena põhitegevusele. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 3,5 miljonit eurot.

MUUD ASJAOLUD

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 23. | Ühisettevõte Clean Sky 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamine vahend raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Ühisettevõtte Clean Sky 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,52 % (22). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõte Clean Sky 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamine vahend raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Ühisettevõtte Clean Sky 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,52 % (22).

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 24. | Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita kooskõlas mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) (23). |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita kooskõlas mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) (23).

| 25. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aastal, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (24). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava. |
| --- | --- |

25.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aastal, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (24). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.

| 26. | Ühisettevõttel Clean Sky 2 juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (25) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõttel Clean Sky 2 juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (25) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale.

Komisjoni siseauditi talituse auditid

| 27. | 2015. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte Clean Sky ELi rahastatud teadusuuringute tulemuste jagamist, keskendudes ühisettevõttes seitsmenda raamprogrammi järelevalveks loodud protsessidele. Siseauditi talitus andis soovitusi paljudes valdkondades: liikmete teadustöö tulemuste kasutamise ja jagamise kavandamine ja sellealane aruandlus koostöös liikmetega; tuumikpartnerite teadustöö tulemuste jagamise ja kasutamise aruandlus; tulemuslikkuse järelevalve ja aruandlus; ning ühisettevõtte Clean Sky 2 teadustöö tulemuste tsentraalne jagamine ja toetusesaajate väljaannete kvaliteedi kontrollimine. Siseauditi talitus soovitas luua tulemuste jagamise väljundeid, tegevuskavasid ja toimunud tegevusi sisaldava andmeaida. Ühisettevõte koostas soovituste elluviimiseks tegevuskava. |
| --- | --- |

27.

2015. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte Clean Sky ELi rahastatud teadusuuringute tulemuste jagamist, keskendudes ühisettevõttes seitsmenda raamprogrammi järelevalveks loodud protsessidele. Siseauditi talitus andis soovitusi paljudes valdkondades: liikmete teadustöö tulemuste kasutamise ja jagamise kavandamine ja sellealane aruandlus koostöös liikmetega; tuumikpartnerite teadustöö tulemuste jagamise ja kasutamise aruandlus; tulemuslikkuse järelevalve ja aruandlus; ning ühisettevõtte Clean Sky 2 teadustöö tulemuste tsentraalne jagamine ja toetusesaajate väljaannete kvaliteedi kontrollimine. Siseauditi talitus soovitas luua tulemuste jagamise väljundeid, tegevuskavasid ja toimunud tegevusi sisaldava andmeaida. Ühisettevõte koostas soovituste elluviimiseks tegevuskava.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste järelevalve ja aruandlus

| 28. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (26) avaldati ühisettevõtte Clean Sky aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (27). |
| --- | --- |

28.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (26) avaldati ühisettevõtte Clean Sky aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (27).

Huvide konfliktid

| 29. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. |
| --- | --- |

29.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „ühisettevõte Clean Sky“, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Teadusuuringute seitsmes raamprogramm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Partnerite leidmiseks korraldatud esimese projektikonkursi põhjal liitusid programmiga 2015. aastal 76 uut partnerit – Clean Sky 2. programm on seeläbi kasvanud suuremaks kui selle eelkäija Clean Sky (66 partnerit). 2015. aastal käivitas ühisettevõte tuumikpartnerite leidmiseks mõeldud teise projektikonkursi.

7

(8)  Ühisettevõtte Clean Sky halduskulud katavad võrdsetes osades ühelt poolt EL ja teiselt poolt ülejäänud liikmed (viimased katavad ülejäänud 50 % rahalise sissemaksena). Ühisettevõtte Clean Sky halduskulud ei tohi ületada 3 % liikmete ja partnerite rahaliste osamaksete ja mitterahaliste toetuste kogusummast.

8

(9)  ELi osalus jaotub järgnevalt: a) kuni 400 miljonit eurot eraldatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidele ning kuni 200 miljonit eurot partneritele. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja partnerid eraldatavad ressursid peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega; b) kuni 200 miljonit eurot eraldatakse konkurentsipõhiste projektikonkursside abil valitud partneritele.

9

(10)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõige 1.

10

(11)  Vastavalt määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavad tegevused, mis aitavad kaasa ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte ega ükski ELi asutus.

11

(12)  Määruse (EL) nr 558/2014 lisa artikli 15 lõikes 3 sätestatakse, et „ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: a) liidu rahaline osalus; b) juhtide ja tuumikpartnerite või nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mis koosneb nende poolt kaudsete meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte Clean Sky 2 osalus ja liidu muu osalus nende kulude kandmises“.

12

(13)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

13

(14)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

14

(15)  Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (ELT L 38, 7.2.2014, lk 2).

15

(16)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

16

(17)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

17

(18)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõige 3.

18

(19)  Ühisettevõtte lõplik raamatupidamise aastaaruanne, lk 30.

19

(20)  Maksete assigneeringute kasutusmäära arvutamisel ei ole arvestatud 17,4 miljoni euro suurust kasutamata maksete assigneeringute summat, mida 2015. aastal vaja ei läinud. Selle summa kaasamisel maksete kogueelarvesse oleks kasutusmäär 75 %. Vt ühisettevõtte lõplik raamatupidamise aastaaruanne, lk 58.

20

(21)  Vt ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2015 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, lk 22.

21

(22)  Ühisettevõtte Clean Sky aasta tegevusaruanne, lk 90. 2015. aastal tehtud järelauditid hõlmasid ühisettevõtte poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatud projekte. „Horisont 2020“ projektide auditi lähenemisviis on esitatud teadusuuringute valdkonna „Horisont 2020“ ühises järelauditi strateegias. „Horisont 2020“ raames ühisettevõtte poolt rahastatavate projektide järelauditeid alustatakse 2016. aastal.

22

(23)  Ühisettevõtte Clean Sky 2 finantseeskirjade artikkel 12.

23

(24)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud auditiosakond ja ühtlustatud tööprotsesse teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste ja nendega seotud IT-süsteemide jaoks.

24

(25)  Selle tegevuse käigus hinnatakse topeltrahastamise ärahoidmiseks ka ELi-väliste allikate kasutust.

25

(26)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31 ja nõukogu otsuse 2013/743/EL II lisa (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

26

(27)  Ühisettevõtte Clean Sky aasta tegevusaruanne, 5. lisa, lk 134–137.

27

---

LISA

Ühisettevõte Clean Sky 2 (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). „Horisont 2020“ eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu suuremate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.
  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky 2 (ELT L 169/77, 7.6.2014). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EÜ) nr 71/2008 alusel algatatud teadusuuringute lõpuleviimisele ning määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna ülesannete täitmisele nõukogu otsuse 2013/743/EL III osas „Ühiskonnaprobleemid“; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). „Horisont 2020“ eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu suuremate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky 2 (ELT L 169/77, 7.6.2014).

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014)

Eesmärgid

Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EÜ) nr 71/2008 alusel algatatud teadusuuringute lõpuleviimisele ning määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna ülesannete täitmisele nõukogu otsuse 2013/743/EL III osas „Ühiskonnaprobleemid“;

| b) | aidata kaasa lennundustehnoloogiate, sealhulgas väikelennundusega seotud lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Selle saavutamiseks tuleks kiirendada puhtamate lennutranspordi tehnoloogiate arendamist ja võimalikult varajast kasutuselevõttu ning eeskätt integreerida, tutvustada ja valideerida tehnoloogiat, mis suudab järgmist:






  i) | suurendada õhusõidukite kütusetõhusust, vähendades seeläbi CO2-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega; |
| --- | --- | --- |

b)

aidata kaasa lennundustehnoloogiate, sealhulgas väikelennundusega seotud lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Selle saavutamiseks tuleks kiirendada puhtamate lennutranspordi tehnoloogiate arendamist ja võimalikult varajast kasutuselevõttu ning eeskätt integreerida, tutvustada ja valideerida tehnoloogiat, mis suudab järgmist:

i)

suurendada õhusõidukite kütusetõhusust, vähendades seeläbi CO2-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega;

| ii) | vähendada NOx-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega. |
| --- | --- |

ii)

vähendada NOx-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus, kuhu kuuluvad:

| a) | liidu nimel üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

a)

liidu nimel üks komisjoni esindaja;

| b) | üks esindaja iga juhi kohta; |
| --- | --- |

b)

üks esindaja iga juhi kohta;

| c) | üks tuumikpartnerite esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta; |
| --- | --- |

c)

üks tuumikpartnerite esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta;

| d) | üks toetajaliikmete esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta; |
| --- | --- |

d)

üks toetajaliikmete esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta;

| e) | üks tuumikpartnerite esindaja innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormi (IADP) kohta. |
| --- | --- |

e)

üks tuumikpartnerite esindaja innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormi (IADP) kohta.

Juhatuse pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 8 (ühisettevõtte määruse I lisa).

Liidul on 50 % hääleõigusest. Nimetatud hääleõigus on jagamatu. Kõigil teistel esindajatel on võrdne hulk hääli.

Programmitöö osakonda juhib tegevdirektor, kelle pädevus/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 10.

Tööstusharu otsesteks esindajateks on juhatus ja muud ühisettevõtte organid (integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade ja innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormi juhtkomiteed), kelle pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 11. Riikide esindajate rühm ja teaduskomitee on samuti ühisettevõtte organid, kuid neil on vaid nõuandev roll.

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

440 705 606  miljonit eurot (kulukohustuste assigneeringud)

245 990 262  miljonit eurot (maksete assigneeringud)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

42 ametikohta ametikohtade loetelus (36 ajutist ja 6 lepingulist töötajat), neist täidetud 36 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus (21) ning mitmesugused ülesanded (15), mis hõlmab juhtimist, finantse, auditit, kommunikatsiooni ja personalitööd.

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte Clean Sky 2 2015. aasta tegevusaruannet aadressil www.cleansky.eu

Allikas: ühisettevõtte Clean Sky 2 edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 16. | Kuigi liikmed esitasid oma hinnangud 31. jaanuariks 2016, saatsid nad tegelikud andmed alles hiljem, sest siseprotsesside aegluse tõttu ei saa paljud liikmed oma tegelikke andmeid nii lühikese etteteatamisajaga esitada.
  30. septembriks 2016 oli ühisettevõte kätte saanud ja hinnanud enamiku liikmete finantsaruandeid, mille tagajärjel suurenes heakskiidetud mitterahaliste toetuste summa 17,4 miljoni euro võrra võrreldes aastaaruandes esitatuga. Kõik programmi „Horisont 2020“ tegevuskuludega seotud heakskiidetud mitterahalised lisatoetused esitatakse juhatusele arvamuse avaldamiseks enne 2016. aasta lõppu ning need kajastavad erasektori liikmete heakskiidetud toetust 2016. aasta esialgses aastaeelarves netovarade all. |
| --- | --- |

16.

Kuigi liikmed esitasid oma hinnangud 31. jaanuariks 2016, saatsid nad tegelikud andmed alles hiljem, sest siseprotsesside aegluse tõttu ei saa paljud liikmed oma tegelikke andmeid nii lühikese etteteatamisajaga esitada.

30. septembriks 2016 oli ühisettevõte kätte saanud ja hinnanud enamiku liikmete finantsaruandeid, mille tagajärjel suurenes heakskiidetud mitterahaliste toetuste summa 17,4 miljoni euro võrra võrreldes aastaaruandes esitatuga. Kõik programmi „Horisont 2020“ tegevuskuludega seotud heakskiidetud mitterahalised lisatoetused esitatakse juhatusele arvamuse avaldamiseks enne 2016. aasta lõppu ning need kajastavad erasektori liikmete heakskiidetud toetust 2016. aasta esialgses aastaeelarves netovarade all.

| 27. | Ühisettevõte sai jaanuaris 2016 komisjoni siseauditi talituselt tähelepanekute ja soovitustega auditiaruande. Kokkuleppel komisjoni siseauditi talitusega oli augustiks toetusesaajate teadustöö tulemuste kasutamise ja jagamise kavandamise ja vastava aruandlusega seotud probleem osaliselt lahendatud; see lahendatakse lõplikult 2017. aasta jooksul. Tulemuslikkuse järelevalve ja aruandlusega seotud meede on täielikult rakendatud ning komisjoni siseauditi talitus peab küsimust lahendatuks. Teadustöö tulemuste tsentraalse jagamise eesmärk saavutatakse novembriks 2016. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõte sai jaanuaris 2016 komisjoni siseauditi talituselt tähelepanekute ja soovitustega auditiaruande. Kokkuleppel komisjoni siseauditi talitusega oli augustiks toetusesaajate teadustöö tulemuste kasutamise ja jagamise kavandamise ja vastava aruandlusega seotud probleem osaliselt lahendatud; see lahendatakse lõplikult 2017. aasta jooksul. Tulemuslikkuse järelevalve ja aruandlusega seotud meede on täielikult rakendatud ning komisjoni siseauditi talitus peab küsimust lahendatuks. Teadustöö tulemuste tsentraalse jagamise eesmärk saavutatakse novembriks 2016.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/24

---

ARUANNE

ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/04)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–5 | 25 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 6 | 25 |
| KINNITAV AVALDUS | 7–18 | 25 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 26 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13–16 | 27 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 17 | 27 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 19–26 | 27 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 19–20 | 27 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 21–22 | 28 |
| Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 23 | 28 |
| Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 24–26 | 28 |
| MUUD KÜSIMUSED | 27–30 | 28 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 27 | 28 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 28–30 | 28 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 31–32 | 29 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 31 | 29 |
| Huvide konfliktid | 32 | 29 |
| LISA | 30 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–5

25

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

6

25

KINNITAV AVALDUS

7–18

25

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

26

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13–16

27

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

17

27

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

19–26

27

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

19–20

27

2015. aasta eelarve täitmine

21–22

28

Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

23

28

Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

24–26

28

MUUD KÜSIMUSED

27–30

28

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

27

28

Pettustevastase tegevuse strateegia

28–30

28

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

31–32

29

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

31

29

Huvide konfliktid

32

29

LISA

30

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Ühise tehnoloogiaalgatuse „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ECSEL“) asutati mais 2014 (1) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2) raames ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendab määrustega (EÜ) nr 72/2008 ja (EÜ) nr 74/2008 loodud ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, mille ametlik sulgemine toimus 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Ühise tehnoloogiaalgatuse „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ECSEL“) asutati mais 2014 (1) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2) raames ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendab määrustega (EÜ) nr 72/2008 ja (EÜ) nr 74/2008 loodud ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, mille ametlik sulgemine toimus 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014.

| 2. | Ühisettevõtte ECSEL eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele Euroopa Liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ühisettevõte ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist (3). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ECSEL eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele Euroopa Liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ühisettevõte ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist (3).

| 3. | Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELi osalevad riigid (Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Iirimaa, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning erasektori ühendused Aeneas, Artemisia ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELi osalevad riigid (Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Iirimaa, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning erasektori ühendused Aeneas, Artemisia ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone.

| 4. | Ühisettevõttele ECSEL programmi „Horisont 2020“ raames makstav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot. Vähemalt sama summa peavad panustama ECSELi osalevad riigid, ning erasektori toetus peab olema vähemalt 1,6575 miljardit eurot. Ühisettevõtte ECSEL halduskulud kaetakse täies mahus rahalisest osalusest, (4) tegevuskulud kaetakse ELi ja ECSELi osalevate riikide rahalise osaluse ning erasektorist pärit liikmete mitterahalise osalusega. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõttele ECSEL programmi „Horisont 2020“ raames makstav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot. Vähemalt sama summa peavad panustama ECSELi osalevad riigid, ning erasektori toetus peab olema vähemalt 1,6575 miljardit eurot. Ühisettevõtte ECSEL halduskulud kaetakse täies mahus rahalisest osalusest, (4) tegevuskulud kaetakse ELi ja ECSELi osalevate riikide rahalise osaluse ning erasektorist pärit liikmete mitterahalise osalusega.

| 5. | Ühisettevõte ECSEL vastutab seitsmendast raamprogrammist rahastatud ENIACi ja Artemise projektide kulukohustuste maksmise eest, mis olid avatud nimetatud kahe ühisettevõtte tegevuse ametliku lõpetamise ajal 26. juunil 2014 (vt punkt 23). |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte ECSEL vastutab seitsmendast raamprogrammist rahastatud ENIACi ja Artemise projektide kulukohustuste maksmise eest, mis olid avatud nimetatud kahe ühisettevõtte tegevuse ametliku lõpetamise ajal 26. juunil 2014 (vt punkt 23).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (7) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (7) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete Artemis ja ENIAC seitsmenda raamprogrammi projektid. Ühisettevõttes ECSEL osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti nende ühisettevõtte ECSEL projektide raames makseid kokku summas 94,2 miljonit eurot, mis moodustab 65 % kõigist ühisettevõtte 2015. aastal sooritatud maksetest. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete Artemis ja ENIAC seitsmenda raamprogrammi projektid. Ühisettevõttes ECSEL osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti nende ühisettevõtte ECSEL projektide raames makseid kokku summas 94,2 miljonit eurot, mis moodustab 65 % kõigist ühisettevõtte 2015. aastal sooritatud maksetest.

| 14. | Ühisettevõtted Artemis ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale nende ühisettevõtete ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Riiklikud rahastamisasutused teevad nende lepingute alusel ühisettevõtte nimel seitsmenda raamprogrammi projektimaksete järelauditeid. Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (10). |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõtted Artemis ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale nende ühisettevõtete ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Riiklikud rahastamisasutused teevad nende lepingute alusel ühisettevõtte nimel seitsmenda raamprogrammi projektimaksete järelauditeid. Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (10).

| 15. | Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid riiklike rahastamisasutuste auditite hindamiseks ning on saanud rahastamisasutustelt kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et riiklikud protseduurid annavad piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda aga usaldusväärselt arvutada ühisettevõtte ECSEL ühtset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seega ei olnud kontrollikojal võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse (11). |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid riiklike rahastamisasutuste auditite hindamiseks ning on saanud rahastamisasutustelt kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et riiklikud protseduurid annavad piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda aga usaldusväärselt arvutada ühisettevõtte ECSEL ühtset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seega ei olnud kontrollikojal võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse (11).

| 16. | Riiklike rahastamisasutuste kasutatavate erinevate auditimetoodikate ja protseduuride küsimus ei ole „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul enam aktuaalne, sest järelauditeid teeb kas ühisettevõte ECSEL või komisjon (12). |
| --- | --- |

16.

Riiklike rahastamisasutuste kasutatavate erinevate auditimetoodikate ja protseduuride küsimus ei ole „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul enam aktuaalne, sest järelauditeid teeb kas ühisettevõte ECSEL või komisjon (12).

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 17. | Kui punktides 13–15 kirjeldatud asjaolude võimalikku mõju mitte arvestada, on ühisettevõtte 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

17.

Kui punktides 13–15 kirjeldatud asjaolude võimalikku mõju mitte arvestada, on ühisettevõtte 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 18. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

18.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 19. | Iga aasta 31. jaanuariks peavad ühisettevõtte muud liikmed kui EL (ja ühinenud partnerid) esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel antud mitterahalise toetuse väärtuse kohta (13). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamisaruandesse sisestada. |
| --- | --- |

19.

Iga aasta 31. jaanuariks peavad ühisettevõtte muud liikmed kui EL (ja ühinenud partnerid) esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel antud mitterahalise toetuse väärtuse kohta (13). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamisaruandesse sisestada.

| 20. | Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõtte erasektori liikmetel võimalik anda aru „Horisont 2020“ projektide rakendamise tegelike kulude kohta (14). Sellest tingituna põhineb raamatupidamisaruandesse sisestatud „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (15). |
| --- | --- |

20.

Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõtte erasektori liikmetel võimalik anda aru „Horisont 2020“ projektide rakendamise tegelike kulude kohta (14). Sellest tingituna põhineb raamatupidamisaruandesse sisestatud „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (15).

2015. aasta eelarve täitmine

| 21. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 108,5 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 168 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 91 % (16). |
| --- | --- |

21.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 108,5 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 168 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 91 % (16).

| 22. | Kõik 2015. aastal põhitegevusega seotud kulukohustused (102,5 miljonit eurot) olid üldised kulukohustused, mille kohta ei olnud veel toetuslepinguid sõlmitud. Üldiste kulukohustuste määr kajastab „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside hindamis- ja läbirääkimismenetluste korraldamisele kuluvat aega. |
| --- | --- |

22.

Kõik 2015. aastal põhitegevusega seotud kulukohustused (102,5 miljonit eurot) olid üldised kulukohustused, mille kohta ei olnud veel toetuslepinguid sõlmitud. Üldiste kulukohustuste määr kajastab „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside hindamis- ja läbirääkimismenetluste korraldamisele kuluvat aega.

Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 23. | Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC sulgemise ajaks 26. juunil 2014 olid ühisettevõtted võtnud seitsmendast raamprogrammist rahastatava põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 623 miljonit eurot (17). 2015. aasta lõpu seisuga moodustasid maksed ühisettevõtte ECSEL kontole 293 miljonit eurot (18) (47 % põhitegevusega seotud kulukohustustest) (19). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC sulgemise ajaks 26. juunil 2014 olid ühisettevõtted võtnud seitsmendast raamprogrammist rahastatava põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 623 miljonit eurot (17). 2015. aasta lõpu seisuga moodustasid maksed ühisettevõtte ECSEL kontole 293 miljonit eurot (18) (47 % põhitegevusega seotud kulukohustustest) (19).

Ühisettevõtte ECSEL mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 24. | Ühisettevõtte ECSEL poolt programmi „Horisont 2020“ raames käivitatud tegevuste puhul võttis ühisettevõte 2015. aasta lõpu seisuga ELi 1,185 miljardi euro suurusest tegevus- ja halduskulude katmiseks mõeldud osamaksest (20) kulukohustusi summas 257,5 miljonit eurot (22 %) ja tegi makseid summas 56 miljonit eurot (22 % kulukohustustest). Ühisettevõtte halduskuludes oli ELi rahaline osalus 1,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte ECSEL poolt programmi „Horisont 2020“ raames käivitatud tegevuste puhul võttis ühisettevõte 2015. aasta lõpu seisuga ELi 1,185 miljardi euro suurusest tegevus- ja halduskulude katmiseks mõeldud osamaksest (20) kulukohustusi summas 257,5 miljonit eurot (22 %) ja tegi makseid summas 56 miljonit eurot (22 % kulukohustustest). Ühisettevõtte halduskuludes oli ELi rahaline osalus 1,4 miljonit eurot.

| 25. | Ühisettevõtte ECSEL 28 osalevat riiki peavad tegema osamakse ühisettevõtte ECSEL tegevuskulude katteks, mis on võrdne ELi rahalise toetusega (vähemalt 1,170 miljardit eurot) (21). 2016. aasta aprilli seisuga ei olnud 2014. aasta projektikonkursis osalevast 20 riigist üheksa deklareerinud ühtegi sel perioodil tehtud makset, 11 oli deklareerinud makseid (peamiselt eelrahastamised) kokku summas 15,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte ECSEL 28 osalevat riiki peavad tegema osamakse ühisettevõtte ECSEL tegevuskulude katteks, mis on võrdne ELi rahalise toetusega (vähemalt 1,170 miljardit eurot) (21). 2016. aasta aprilli seisuga ei olnud 2014. aasta projektikonkursis osalevast 20 riigist üheksa deklareerinud ühtegi sel perioodil tehtud makset, 11 oli deklareerinud makseid (peamiselt eelrahastamised) kokku summas 15,8 miljonit eurot.

| 26. | Ülejäänud liikmed annavad mitterahalist toetust vähemalt summas 1,6575 miljardit eurot (22). Hinnangutel põhinev erasektori liikmete mitterahalise toetuse summa on 58,7 miljonit eurot. Ühisettevõtte erasektori partnerite sularahamaksed ühisettevõtte halduskulude katteks olid 2015. aasta 31. detsembri seisuga 3,6 miljonit eurot (23). |
| --- | --- |

26.

Ülejäänud liikmed annavad mitterahalist toetust vähemalt summas 1,6575 miljardit eurot (22). Hinnangutel põhinev erasektori liikmete mitterahalise toetuse summa on 58,7 miljonit eurot. Ühisettevõtte erasektori partnerite sularahamaksed ühisettevõtte halduskulude katteks olid 2015. aasta 31. detsembri seisuga 3,6 miljonit eurot (23).

MUUD KÜSIMUSED

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 27. | Ühisettevõte ECSEL on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja töötab „Horisont 2020“ toetusesaajate jaoks välja järelauditeid. Seitsmenda raamprogrammi projektide puhul on toetusesaajate juures tehtavad järelauditid delegeeritud riiklikele rahastamisasutustele (24). Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõte ECSEL on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja töötab „Horisont 2020“ toetusesaajate jaoks välja järelauditeid. Seitsmenda raamprogrammi projektide puhul on toetusesaajate juures tehtavad järelauditid delegeeritud riiklikele rahastamisasutustele (24). Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid.

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 28. | Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (25). |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (25).

| 29. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (26). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava. |
| --- | --- |

29.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (26). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.

| 30. | Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte ei ole aga veel põhjalikult analüüsinud teadusuuringute valdkonna ajakohastatud pettusevastases strateegias esitatud uusi meetmeid. |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte ei ole aga veel põhjalikult analüüsinud teadusuuringute valdkonna ajakohastatud pettusevastases strateegias esitatud uusi meetmeid.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 31. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (27) avaldati ühisettevõtte ECSEL aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (28). |
| --- | --- |

31.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (27) avaldati ühisettevõtte ECSEL aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (28).

Huvide konfliktid

| 32. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktid kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. |
| --- | --- |

32.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktid kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

1

(2)  Raamprogramm „Horisont 2020“ võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  Perioodil 2014–2017 tuleb ühisettevõtte ECSEL halduskuludeks maksta järgmised summad, et viia lõpule määruste (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21) ja (EÜ) nr 74/2008, millega luuakse ühisettevõte Artemis (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52), alusel käivitatud meetmed: a) 2 050 000 eurot ELilt; b) 1 430 000 eurot Aeneas ühenduselt; c) 975 000 eurot Artemisia ühenduselt.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

6

(7)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

9

(10)  Artemise ja ENIACi järelauditite strateegiate kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

10

(11)  Vt ka ühisettevõtte ECSEL 2015. aasta tegevusaruande 9. peatükk.

11

(12)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikkel 13.

12

(13)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõiked 3 ja 4.

13

(14)  Ühisettevõtte põhikirja artikli 16 lõikes 3 on mitterahaline toetus määratletud kui erasektori liikmete tehtud kulud, millest arvatakse maha ühisettevõtte ECSEL, osalevate riikide ja igasugune muu ELi rahaline toetus nende kulude katmiseks. Nagu märgitud juulis 2016 avaldatud Euroopa Komisjoni suunistes, on ühisettevõtte ECSEL erijuhtumi puhul „võimalik projektile eraldatud rahaline toetus kindlaks teha alles projekti lõpus, kui erasektori liikmed saavad arvutada välja oma vastavad mitterahalised osamaksed (st, et mitmed osalevad riigid kajastavad kulusid ainult projekti lõpus)“.

14

(15)  Hinnangutel põhinev „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse summa on 58,7 miljonit eurot. Kuigi ühisettevõte kasutas hinnangulise mitterahalise toetuse arvutamiseks kõige täpsemaid olemasolevaid andmeid, ei ole seda summat tõendanud sõltumatud välisaudiitorid (määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 5) ega heaks kiitnud ühisettevõtte juhatus.

15

(16)  Kasutatud maksete assigneeringud summas 152,4 miljonit eurot (91 %) hõlmasid 64,7 miljonit eurot ENIACi seitsmenda raamprogrammi projektidele, 27,5 miljonit eurot Artemise seitsmenda raamprogrammi projektidele, 55,7 miljonit eurot ECSELi „Horisont 2020“ projektide 2014. aasta projektikonkurssidele ning 4,5 miljonit eurot halduskuludeks.

16

(17)  181 miljonit eurot Artemisele ja 442 miljonit eurot ENIACile.

17

(18)  114,5 miljonit eurot Artemisele ja 178,5 miljonit eurot ENIACile.

18

(19)  63 % Artemis, 40 % ENIAC.

19

(20)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 3 lõige 1.

20

(21)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 1.

21

(22)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 2.

22

(23)  Ühe tööstusliidu 188 000 euro suurune sularahamakse ei olnud aasta lõpus veel laekunud; 2016. aastal maksti summa täies ulatuses ära.

23

(24)  Vt ka punkt 14.

24

(25)  Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikkel 12.

25

(26)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

26

(27)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31.

27

(28)  Ühisettevõtte ECSEL 2015. aasta tegevusaruande 5., 6. ja 7. lisa, lk 71–77.

28

---

LISA

Ühisettevõte ECSEL (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte ECSEL eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige otsuse 2013/743/EL II osa rakendamisele; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013.

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014)

Eesmärgid

Ühisettevõtte ECSEL eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige otsuse 2013/743/EL II osa rakendamisele;

| b) | aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus;

| c) | tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, et hoida Euroopa tehnoloogia arengus esikohal, kaotada lõhe teadusuuringute ja nende uuringute tulemuste rakendamise vahel, suurendada innovatsioonivõimet ning tekitada liidus majanduse ja tööhõive kasv; |
| --- | --- |

c)

tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, et hoida Euroopa tehnoloogia arengus esikohal, kaotada lõhe teadusuuringute ja nende uuringute tulemuste rakendamise vahel, suurendada innovatsioonivõimet ning tekitada liidus majanduse ja tööhõive kasv;

| d) | kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist; |
| --- | --- |

d)

kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist;

| e) | säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet, sealhulgas tugevdada liidripositsiooni tootmisseadmete ja materjalide töötlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet, sealhulgas tugevdada liidripositsiooni tootmisseadmete ja materjalide töötlemise valdkonnas;

| f) | kindlustada juhtpositsioon süsteemide, sealhulgas manussüsteemide projekteerimise ja ehitamise valdkonnas, ning seda tugevdada; |
| --- | --- |

f)

kindlustada juhtpositsioon süsteemide, sealhulgas manussüsteemide projekteerimise ja ehitamise valdkonnas, ning seda tugevdada;

| g) | võimaldada kõikidele sidusrühmadele juurdepääs elektroonikakomponentide ning manussüsteemide/küberfüüsikaliste ja arukate süsteemide maailma tasemel projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile ja |
| --- | --- |

g)

võimaldada kõikidele sidusrühmadele juurdepääs elektroonikakomponentide ning manussüsteemide/küberfüüsikaliste ja arukate süsteemide maailma tasemel projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile ja

| h) | rajada dünaamiline ökosüsteem, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), seeläbi tugevdades olemasolevaid klastreid ja soodustades paljulubavates uutes valdkondades uute klastrite loomist. |
| --- | --- |

h)

rajada dünaamiline ökosüsteem, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), seeläbi tugevdades olemasolevaid klastreid ja soodustades paljulubavates uutes valdkondades uute klastrite loomist.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu on esindatud erasektorist pärit liikmete nõukogus. Ametiasutuste nõukogu koosneb komisjonist (esindab ELi) ning osalevatest riikidest.

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

107 654 814,00  eurot kulukohustusteks

161 500 000,00  eurot makseteks

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

30 ametikohta ametikohtade loetelus (14 ajutist ja 15 lepingulist töötajat, 1 lähetatud riiklik ekspert), neist täidetud 28 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus (13), haldusülesanded (12), mitmesugused ülesanded (3).

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte ECSEL 2015. aasta tegevusaruanne aadressil www.ecsel.eu.

Allikas: ühisettevõtte ECSEL edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 20. | 2015. aasta mitterahalised toetused on kantud juhatuse vastuvõetud 2015. eelarveaasta lõplikku eelarvesse kooskõlas juhatuse poolt juunis 2016 kinnitatud asjakohase metoodikaga. |
| --- | --- |

20.

2015. aasta mitterahalised toetused on kantud juhatuse vastuvõetud 2015. eelarveaasta lõplikku eelarvesse kooskõlas juhatuse poolt juunis 2016 kinnitatud asjakohase metoodikaga.

| 30. | 13. mail 2015 kiitis ühisettevõtte juhatus heaks teadusuuringute valdkonna ühise pettustevastase strateegia (juhatuse otsus GB-2015-34). Alates 2015. aasta sügisest osalesid Euroopa Komisjoni korraldatud koolitustes kõik ühisettevõtte ECSEL töötajad, kes on kaasatud toetuste haldamisprotsessidesse. On kavandatud uued koolitussessioonid.
  2016. aastal võtab ühisettevõte ECSEL veel mitu meedet, et kooskõlas pettuste ennetamise sisepoliitikaga parandada sisekontrolli keskkonda. |
| --- | --- |

30.

13. mail 2015 kiitis ühisettevõtte juhatus heaks teadusuuringute valdkonna ühise pettustevastase strateegia (juhatuse otsus GB-2015-34). Alates 2015. aasta sügisest osalesid Euroopa Komisjoni korraldatud koolitustes kõik ühisettevõtte ECSEL töötajad, kes on kaasatud toetuste haldamisprotsessidesse. On kavandatud uued koolitussessioonid.

2016. aastal võtab ühisettevõte ECSEL veel mitu meedet, et kooskõlas pettuste ennetamise sisepoliitikaga parandada sisekontrolli keskkonda.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/33

---

ARUANNE

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/05)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–3 | 34 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 4 | 34 |
| KINNITAV AVALDUS | 5–17 | 34 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 10 | 35 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 11 | 35 |
| Asjaolu rõhutamine | 12–17 | 36 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 18–19 | 37 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 18 | 37 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 19 | 37 |
| KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA | 20–25 | 37 |
| Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | 21–22 | 38 |
| Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve | 23–25 | 39 |
| MUUD KÜSIMUSED | 26–30 | 39 |
| Pettusevastase tegevuse strateegia | 26 | 39 |
| Õigusraamistik | 27–29 | 39 |
| Aasta tegevusaruanne | 30 | 40 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 31–36 | 40 |
| Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika | 31–33 | 40 |
| Asukohariigi leping | 34–35 | 40 |
| Personalieeskirjade rakenduseeskirjad | 36 | 40 |
| LISA | 41 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–3

34

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

4

34

KINNITAV AVALDUS

5–17

34

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

10

35

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

11

35

Asjaolu rõhutamine

12–17

36

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

18–19

37

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

18

37

2015. aasta eelarve täitmine

19

37

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

20–25

37

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

21–22

38

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

23–25

39

MUUD KÜSIMUSED

26–30

39

Pettusevastase tegevuse strateegia

26

39

Õigusraamistik

27–29

39

Aasta tegevusaruanne

30

40

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

31–36

40

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

31–33

40

Asukohariigi leping

34–35

40

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

36

40

LISA

41

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõttel on järgmised ülesanded (3):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühisettevõttel on järgmised ülesanded (3):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal (31. detsembri 2015. aasta seisuga Šveits). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal (31. detsembri 2015. aasta seisuga Šveits).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 4. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  5. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

5.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 6. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (7) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

6.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (7) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 7. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2015. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2015. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 12. | Ilma punktides 10 ja 11 toodud arvamusi kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule: 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu järeldustega (10) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti algselt aastaks 2020 kavandatud ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Nimetatud summa, mis kahekordistas projekti ehitusetapile algselt ette nähtud eelarvelised kulutused, ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 miljonit eurot (11). |
| --- | --- |

12.

Ilma punktides 10 ja 11 toodud arvamusi kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule: 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu järeldustega (10) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti algselt aastaks 2020 kavandatud ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Nimetatud summa, mis kahekordistas projekti ehitusetapile algselt ette nähtud eelarvelised kulutused, ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 miljonit eurot (11).

| 13. | Ühisettevõtte tegevuse keerulisus (12) tähendab aga riski, et ITERi projekti ehitusetapiks eraldatud summa võib veel märgatavalt suureneda (13). Maksumuse suurenemise riski peamised põhjused on projekti ulatuses tehtud muudatused (14) ning praegusest ebarealistlikuks peetavast ajakavast mittekinnipidamine (15). ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu poolt 2015. aasta juunisse kavandatud ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) valmimine lükati kõigepealt edasi 2015. aasta novembrisse ja siis 2016. aasta juunisse. 2016. aasta 15. ja 16. juuni koosolekul kiitis ITERi nõukogu heaks ITERi projekti ajakohastatud integreeritud ajakava, milles määratakse kindlaks projekti ehitusetapi strateegilise vahe-eesmärgi („esimene plasma“) saavutamise tähtaeg detsembriks 2025. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtte tegevuse keerulisus (12) tähendab aga riski, et ITERi projekti ehitusetapiks eraldatud summa võib veel märgatavalt suureneda (13). Maksumuse suurenemise riski peamised põhjused on projekti ulatuses tehtud muudatused (14) ning praegusest ebarealistlikuks peetavast ajakavast mittekinnipidamine (15). ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu poolt 2015. aasta juunisse kavandatud ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) valmimine lükati kõigepealt edasi 2015. aasta novembrisse ja siis 2016. aasta juunisse. 2016. aasta 15. ja 16. juuni koosolekul kiitis ITERi nõukogu heaks ITERi projekti ajakohastatud integreeritud ajakava, milles määratakse kindlaks projekti ehitusetapi strateegilise vahe-eesmärgi („esimene plasma“) saavutamise tähtaeg detsembriks 2025.

| 14. | 2015. aastal alustas F4E suurt projekti, mille eesmärk oli arvutada ühisettevõtte hinnanguline panus projekti ehitusetappi (prognoositud maksumus). Tulemuseks on maksumuse eeldatav suurenemine 2,375 miljardi euro võrra (16) (aluseks on suurte ehitusprojektide puhul kasutatav 50 % usaldusnivoo) (17). |
| --- | --- |

14.

2015. aastal alustas F4E suurt projekti, mille eesmärk oli arvutada ühisettevõtte hinnanguline panus projekti ehitusetappi (prognoositud maksumus). Tulemuseks on maksumuse eeldatav suurenemine 2,375 miljardi euro võrra (16) (aluseks on suurte ehitusprojektide puhul kasutatav 50 % usaldusnivoo) (17).

| 15. | F4E ei ole veel ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist. |
| --- | --- |

15.

F4E ei ole veel ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist.

| 16. | ITERi projekti ees seisvate raskuste tõttu esitas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektor ITERi nõukogule tegevuskava, milles loetletakse konkreetsed meetmed projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamiseks (18). F4E juhatus võttis vastu enda tegevuskava, mis toetab suuremas osas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni oma (19). Kuigi olulisi meetmeid võeti juba 2015. aastal, (20) sõltub mõlema tegevuskava täielik rakendamine ITERi nõukogu poolt ITERi projekti uue ajakava ja ressursside kohta 2016. aasta juunis peetud koosoleku otsustest. |
| --- | --- |

16.

ITERi projekti ees seisvate raskuste tõttu esitas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektor ITERi nõukogule tegevuskava, milles loetletakse konkreetsed meetmed projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamiseks (18). F4E juhatus võttis vastu enda tegevuskava, mis toetab suuremas osas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni oma (19). Kuigi olulisi meetmeid võeti juba 2015. aastal, (20) sõltub mõlema tegevuskava täielik rakendamine ITERi nõukogu poolt ITERi projekti uue ajakava ja ressursside kohta 2016. aasta juunis peetud koosoleku otsustest.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 18. | Finantsaruannete lisades kajastavad rubriigis 4.3.1.1. „ITERi hankekokkulepped (ITERi rahvusvaheline organisatsioon)“ esitatud tabel ja teave selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist (21). Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta (22). |
| --- | --- |

18.

Finantsaruannete lisades kajastavad rubriigis 4.3.1.1. „ITERi hankekokkulepped (ITERi rahvusvaheline organisatsioon)“ esitatud tabel ja teave selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist (21). Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta (22).

2015. aasta eelarve täitmine

| 19. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 467,9 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 586,08 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 99,9 %. 2015. aasta algses eelarves kajastatud kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli aga 49 % (23). Kulukohustuste assigneeringutest summas 467,9 miljonit eurot kasutati 52 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 48 % üldiste kulukohustuste kaudu (24). 2015. aasta algse eelarve maksete assigneeringute kasutusmäär oli 82 % (25). |
| --- | --- |

19.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 467,9 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 586,08 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 99,9 %. 2015. aasta algses eelarves kajastatud kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli aga 49 % (23). Kulukohustuste assigneeringutest summas 467,9 miljonit eurot kasutati 52 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 48 % üldiste kulukohustuste kaudu (24). 2015. aasta algse eelarve maksete assigneeringute kasutusmäär oli 82 % (25).

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 20. | Mitmes valdkonnas tehti märkimisväärseid edusamme ning projekti ehitusetapi prognoositud maksumuse arvutamine F4E poolt 2015. aastal oli oluline kordaminek (vt punktid 14 ja 15). Kontrollikoja auditi toimumise ajal (aprill 2016) tegeleti ühisettevõtte juhtimise mitme olulise aspektiga:






  — | F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8. ja 9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP); |
| --- | --- | --- |

20.

Mitmes valdkonnas tehti märkimisväärseid edusamme ning projekti ehitusetapi prognoositud maksumuse arvutamine F4E poolt 2015. aastal oli oluline kordaminek (vt punktid 14 ja 15). Kontrollikoja auditi toimumise ajal (aprill 2016) tegeleti ühisettevõtte juhtimise mitme olulise aspektiga:

—

F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8. ja 9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP);

| — | F4E töötas välja süsteemi (Contract Tracker), et hallata rakendamisel olevates lepingutes tehtud muudatusi ning anda aru kõrvalekalletest ja kulude muutumisest; |
| --- | --- |

—

F4E töötas välja süsteemi (Contract Tracker), et hallata rakendamisel olevates lepingutes tehtud muudatusi ning anda aru kõrvalekalletest ja kulude muutumisest;

| — | ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga arutatakse süsteemi, mis annaks teavet tegevuste rakendamise määra kohta; selle eesmärk on parandada F4E-le kogu hanketsükli vältel tehtud edusammude eest antavate tulemuspunktide andmise süsteemi (vt punkt 18); |
| --- | --- |

—

ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga arutatakse süsteemi, mis annaks teavet tegevuste rakendamise määra kohta; selle eesmärk on parandada F4E-le kogu hanketsükli vältel tehtud edusammude eest antavate tulemuspunktide andmise süsteemi (vt punkt 18);

| — | F4E on ka teinud edusamme varasemate siseauditite (26) põhjal välja töötatud tegevuskavade rakendamisel – kontrollikoja auditi ajal olid üksnes viis soovitust veel ellu viimata (27); |
| --- | --- |

—

F4E on ka teinud edusamme varasemate siseauditite (26) põhjal välja töötatud tegevuskavade rakendamisel – kontrollikoja auditi ajal olid üksnes viis soovitust veel ellu viimata (27);

| — | 2015. aastal viis ühisettevõtte siseauditi üksus lõpule kaks auditit (neutral beam systems ja cryoplant systems). Siseauditi üksus kontrollis ka kolme varasema auditi (28) põhjal võetud meetmeid, mille kõik soovitused olid ametlikult ellu viidud; |
| --- | --- |

—

2015. aastal viis ühisettevõtte siseauditi üksus lõpule kaks auditit (neutral beam systems ja cryoplant systems). Siseauditi üksus kontrollis ka kolme varasema auditi (28) põhjal võetud meetmeid, mille kõik soovitused olid ametlikult ellu viidud;

| — | 2015. aastal tegi Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ka järelkontrolli oma 2013. aastal tehtud piiratud läbivaatamise kohta, mis puudutas 3. paketi (Tokamaki kompleks) hanke võistleva dialoogi menetlust. Siseauditi talitus tunnustas F4E jõupingutusi soovituste elluviimisel, mille eesmärk on parandada hankemenetluste üldist kvaliteeti. Kaks soovitust on endiselt ellu viimata (29). Siseauditi talitus uuris ka hanketegevust käsitleva 2012 tehtud auditi põhjal võetud meetmeid. Talitus järeldas, et peale esimest 2014. aastal tehtud järelkontrolli veel rakendamata üheksast soovitusest olid seitse asjakohaselt ellu viidud; ülejäänud kaks vaadatakse aga üle hanketegevust puudutava uue auditi käigus (30); |
| --- | --- |

—

2015. aastal tegi Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ka järelkontrolli oma 2013. aastal tehtud piiratud läbivaatamise kohta, mis puudutas 3. paketi (Tokamaki kompleks) hanke võistleva dialoogi menetlust. Siseauditi talitus tunnustas F4E jõupingutusi soovituste elluviimisel, mille eesmärk on parandada hankemenetluste üldist kvaliteeti. Kaks soovitust on endiselt ellu viimata (29). Siseauditi talitus uuris ka hanketegevust käsitleva 2012 tehtud auditi põhjal võetud meetmeid. Talitus järeldas, et peale esimest 2014. aastal tehtud järelkontrolli veel rakendamata üheksast soovitusest olid seitse asjakohaselt ellu viidud; ülejäänud kaks vaadatakse aga üle hanketegevust puudutava uue auditi käigus (30);

| — | 2015. aastal tellis ühisettevõte F4E hoonete lepingute sõltumatu hindamise (31). F4E hoonete valdkonnaga seotud viivituste ja kulude suurenemise kohta tehtud muude järelduste seas (vt punktid 13 ja 14) kordasid audiitorid oma hinnangut, et projekti ülesehituse uudsust arvestades oli ajakava ja eelarve planeerimisel kasutatud reserv ebarealistlik; |
| --- | --- |

—

2015. aastal tellis ühisettevõte F4E hoonete lepingute sõltumatu hindamise (31). F4E hoonete valdkonnaga seotud viivituste ja kulude suurenemise kohta tehtud muude järelduste seas (vt punktid 13 ja 14) kordasid audiitorid oma hinnangut, et projekti ülesehituse uudsust arvestades oli ajakava ja eelarve planeerimisel kasutatud reserv ebarealistlik;

| — | F4E sisemine riskijuhtimissüsteem 2015. aastal uusi riske ei tuvastanud. 2015. aastal väga suurte riskide vähendamiseks määratletud 16 tegevusest viidi ellu 11, kolm on pooleli ja kahega ei ole veel alustatud. |
| --- | --- |

—

F4E sisemine riskijuhtimissüsteem 2015. aastal uusi riske ei tuvastanud. 2015. aastal väga suurte riskide vähendamiseks määratletud 16 tegevusest viidi ellu 11, kolm on pooleli ja kahega ei ole veel alustatud.

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

| 21. | Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta. |
| --- | --- |

21.

Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta.

| 22. | Kontrollikoda auditeeris viit põhitegevusega seotud hankemenetlust. Märkimisväärseid edusamme on tehtud maksumuse prognoosimisel hankemenetluste alustamisel. Sellegipoolest leiti järgmisi puudusi:






  — | ühel juhul oli prognoositud maksumus (32) 21 % suurem (4,7 miljonit eurot 2008. aasta hindades) kui lepingule hankemenetluse alguses eraldatud eelarve. Ühel teisel juhul suurenes maksumus 20 % võrra (11,9 miljonit eurot 2008. aasta hindades); |
| --- | --- | --- |

22.

Kontrollikoda auditeeris viit põhitegevusega seotud hankemenetlust. Märkimisväärseid edusamme on tehtud maksumuse prognoosimisel hankemenetluste alustamisel. Sellegipoolest leiti järgmisi puudusi:

—

ühel juhul oli prognoositud maksumus (32) 21 % suurem (4,7 miljonit eurot 2008. aasta hindades) kui lepingule hankemenetluse alguses eraldatud eelarve. Ühel teisel juhul suurenes maksumus 20 % võrra (11,9 miljonit eurot 2008. aasta hindades);

| — | üks hankemenetlus lõpetati alles kaheksa kuud pärast hankestrateegias esitatud tähtaega. Üheks põhjuseks oli kolmekuuline viivitus pakkumuste esitamise menetluse lõpuleviimisel. Seetõttu sõlmiti leping algselt kavandatud 2015. aasta veebruari asemel alles sama aasta oktoobris; |
| --- | --- |

—

üks hankemenetlus lõpetati alles kaheksa kuud pärast hankestrateegias esitatud tähtaega. Üheks põhjuseks oli kolmekuuline viivitus pakkumuste esitamise menetluse lõpuleviimisel. Seetõttu sõlmiti leping algselt kavandatud 2015. aasta veebruari asemel alles sama aasta oktoobris;

| — | ühel juhul avaldati edukaks tunnistamise teade küll Euroopa Liidu Teatajas, kuid F4E ei täitnud finantsmäärusest tulenevat nõuet avaldada oma veebisaidil viide edukaks kuulutamise teatele. |
| --- | --- |

—

ühel juhul avaldati edukaks tunnistamise teade küll Euroopa Liidu Teatajas, kuid F4E ei täitnud finantsmäärusest tulenevat nõuet avaldada oma veebisaidil viide edukaks kuulutamise teatele.

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

| 23. | Ühisettevõte kasutab töövõtjate auditeerimise süsteemi, (33) mille eesmärk on kontrollida nende vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (34). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõte kasutab töövõtjate auditeerimise süsteemi, (33) mille eesmärk on kontrollida nende vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (34).

| 24. | Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve (sh finants- ja vastavusküsimuste kontroll) sisaldus ühisettevõtte enda siseauditi üksuse ja Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2015. aasta auditikavades (35). |
| --- | --- |

24.

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve (sh finants- ja vastavusküsimuste kontroll) sisaldus ühisettevõtte enda siseauditi üksuse ja Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2015. aasta auditikavades (35).

| 25. | 2015. aastal tegi F4E kolme toetusesaaja järelauditi (36). F4E võtab küll vajalikke meetmeid leitud vigade parandamiseks, (37) ent seni tehtud järelauditite väikese arvu (38) ning F4E antud toetuste vähese mõju tõttu ühisettevõtte eelarvele ei ole allesjäänud veamäära arvutatud (39). |
| --- | --- |

25.

2015. aastal tegi F4E kolme toetusesaaja järelauditi (36). F4E võtab küll vajalikke meetmeid leitud vigade parandamiseks, (37) ent seni tehtud järelauditite väikese arvu (38) ning F4E antud toetuste vähese mõju tõttu ühisettevõtte eelarvele ei ole allesjäänud veamäära arvutatud (39).

MUUD KÜSIMUSED

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 26. | 8.–9. juunil 2015 võttis F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. 9. detsembril 2015 võttis ühisettevõte vastu otsuse rikkumisest teatamise eeskirjade kohta. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (aprill 2016) oli enamik tegevusi ellu viidud, loodud kommunikatsioonikanal ja korraldatud ühisettevõtte kõigis osakondades spetsiaalne koolitus. |
| --- | --- |

26.

8.–9. juunil 2015 võttis F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. 9. detsembril 2015 võttis ühisettevõte vastu otsuse rikkumisest teatamise eeskirjade kohta. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (aprill 2016) oli enamik tegevusi ellu viidud, loodud kommunikatsioonikanal ja korraldatud ühisettevõtte kõigis osakondades spetsiaalne koolitus.

Õigusraamistik

| 27. | ELi üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (40) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja see jõustus 1. jaanuaril 2013 (41). Uue finantsmääruse artiklis 208 viidatud asutuste raamfinantsmäärus (42) jõustus 8. detsembril 2013. |
| --- | --- |

27.

ELi üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (40) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja see jõustus 1. jaanuaril 2013 (41). Uue finantsmääruse artiklis 208 viidatud asutuste raamfinantsmäärus (42) jõustus 8. detsembril 2013.

| 28. | 2. detsembril 2015 muutis F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratletud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest (43). |
| --- | --- |

28.

2. detsembril 2015 muutis F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratletud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest (43).

| 29. | F4E uus finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2016. Uued hanke- ja toetuste eeskirjad jõustusid 1. juunil 2016. F4E vaatab praegu üle oma töömenetlused ja protsessid, mida mõjutavad uued nõuded. |
| --- | --- |

29.

F4E uus finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2016. Uued hanke- ja toetuste eeskirjad jõustusid 1. juunil 2016. F4E vaatab praegu üle oma töömenetlused ja protsessid, mida mõjutavad uued nõuded.

Aasta tegevusaruanne

| 30. | Ühisettevõtte F4E juhatuse esimees mainis ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes ITERi projekti seniseid ülekulusid ja viivitusi ning avaldas lootust, et 2016. aasta lõpuks on valmis uus eelarve ja kava. Lisaks kinnitab F4E direktor, et sisekontrollisüsteemi täiendatakse veelgi, et asjakohaselt vähendada kontrollikoja poolt esile toodud riske, eelkõige seoses ühisettevõtte poolt ITERi projekti ehitusetapi jaoks eraldatava rahalise toetusega (44). |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõtte F4E juhatuse esimees mainis ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes ITERi projekti seniseid ülekulusid ja viivitusi ning avaldas lootust, et 2016. aasta lõpuks on valmis uus eelarve ja kava. Lisaks kinnitab F4E direktor, et sisekontrollisüsteemi täiendatakse veelgi, et asjakohaselt vähendada kontrollikoja poolt esile toodud riske, eelkõige seoses ühisettevõtte poolt ITERi projekti ehitusetapi jaoks eraldatava rahalise toetusega (44).

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

| 31. | Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta. |
| --- | --- |

31.

Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.

| 32. | Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta. |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta.

| 33. | Auditi tegemise ajaks (aprill 2016) oli F4E rakendanud enamiku juhatuse 2013. aasta 27. juuni otsuse nõuetest (viis ei olnud veel täielikult ellu viidud (45) ja kolme rakendamine veel käis) (46). Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on küll kavandatud, kuid ei ole veel teostatud. |
| --- | --- |

33.

Auditi tegemise ajaks (aprill 2016) oli F4E rakendanud enamiku juhatuse 2013. aasta 27. juuni otsuse nõuetest (viis ei olnud veel täielikult ellu viidud (45) ja kolme rakendamine veel käis) (46). Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on küll kavandatud, kuid ei ole veel teostatud.

Asukohariigi leping

| 34. | Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. |
| --- | --- |

34.

Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010.

| 35. | F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. Detsembris 2015 teavitas asukohariik F4E juhatust, et ministeeriumid ei olnud veel lõpetanud 10. märtsi 2015. aasta ettepaneku üle peetavaid kõnelusi, ning pakkus võimalust alustada läbirääkimisi F4E praeguse hoone omanikuga, et teha sellest ühisettevõtte püsiv peakorter. Auditi tegemise ajal (aprill 2016) ühisettevõte alles uuris uut ettepanekut. |
| --- | --- |

35.

F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. Detsembris 2015 teavitas asukohariik F4E juhatust, et ministeeriumid ei olnud veel lõpetanud 10. märtsi 2015. aasta ettepaneku üle peetavaid kõnelusi, ning pakkus võimalust alustada läbirääkimisi F4E praeguse hoone omanikuga, et teha sellest ühisettevõtte püsiv peakorter. Auditi tegemise ajal (aprill 2016) ühisettevõte alles uuris uut ettepanekut.

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

| 36. | 2015. aastal võttis ühisettevõte analoogia alusel vastu mitmed personalieeskirjade rakendamise ELi eeskirjad (47). Teatavad personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud eeskirjad on aga endiselt vastu võtmata (48). |
| --- | --- |

36.

2015. aastal võttis ühisettevõte analoogia alusel vastu mitmed personalieeskirjade rakendamise ELi eeskirjad (47). Teatavad personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud eeskirjad on aga endiselt vastu võtmata (48).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58), mida on muudetud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/791/Euratom (ELT L 349, 21.12.2013, lk 100) ja nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsusega (Euratom) 2015/224 (ELT L 37, 13.2.2015, lk 8).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastaseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Selle liikmed on Euratom, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

6

(7)  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

9

(10)  Nõukogu järeldused ITERi staatuse kohta, 7. juuli 2010 (viide 11 902/10).

10

(11)  Komisjoni 4. mai 2010. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ITERi projekti seisu ja võimalike edasiste sammude kohta (KOM(2010) 226 lõplik).

11

(12)  See tuleneb eelkõige ITERi rahvusvahelisele organisatsioonile tarnitavate paljude mitterahaliste sissemaksete innovaatilisusest ja nendega seotud tehnilistest probleemidest; lisaks projekti tehnilises kirjelduses ja ulatuses tehtud muudatustest, mis kuuluvad ITERi rahvusvahelise organisatsiooni pädevusse ja mille üle ühisettevõttel sisuliselt kontroll puudub.

12

(13)  Seda kajastatakse ka tuumasünteesienergeetika eduaruandes Euroopa Liidu Nõukogule (november 2015) ning Euroopa Liidu Nõukogule esitatud neljandas iga-aastases tuumasünteesienergeetika aruande hindamises (november 2015).

13

(14)  ITERi rahvusvahelise organisatsioonile tehtavate mitterahaliste sissemaksete puhul projektis tehtavate muudatuste küsimuses oli varem muudatustest tulenevate maksumuse suurenemiste kompenseerimiseks kasutatud süsteem ebaefektiivne ja F4E projektis osalemise maksumuse seisukohast ebasoodne. Märtsis 2015 otsustas ITERi nõukogu asendada selle uue reservfondi süsteemiga, mille eesmärk on kompenseerida riiklike agentuuride projektis osalemise ulatuse muutumisest tulenevad maksumuse muutumised.

14

(15)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande 12. joonealune märkus punktis 12 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 44).

15

(16)  Prognoos sisaldab ka ITERi rahvusvahelisele organisatsioonile enne 2020. aastat eraldatavat 300 miljonit eurot ning Jaapanile eraldatavat 75 miljonit eurot, mis puudutab Jaapanile antud ELi hankeid – mõlemad puudusid algses kulukalkulatsioonis. Vt tuumasünteesienergeetika eduaruanne Euroopa Liidu Nõukogule (november 2015).

16

(17)  See on nõukogu poolt 2010. aastal heakskiidetud summast 35 % suurem. Summa ületab ka F4E poolt 2014. aasta novembris esitatud 428 miljoni euro suuruse maksumuse suurenemise (vt kontrollikoja 2014. aasta aruande punkt 14) ja tuleneb 2015. aasta arvutuse laiemast lähenemisviisist, mille käigus püüti hinnata kogu ehitusetapi prognoositud maksumust (varasemate prognoosidega püüti üksnes hinnata juba sõlmitud lepingute maksumuse muutumist).

17

(18)  ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu nimetas 2015. aasta 5. märtsil ametisse uue peadirektori ja kiitis heaks ITERi rahvusvahelise organisatsiooni 2015. aasta tegevuskava.

18

(19)  F4E juhatus kiitis heaks F4E tegevuskava peamised põhimõtted ning eelkõige meetmed, mida uus ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektor oli kavandanud uue integreeritud organisatsiooni loomise toetamiseks; ning tellis tegevuskava elluviimist mõjutada võivate mistahes õiguslike küsimuste analüüsi.

19

(20)  Eelkõige puudutab see reservfondi mehhanismi loomist, projekti täitevnõukogu ning hoonete valdkonna integreeritud projektirühmi.

20

(21)  Vt ühisettevõtte 2015. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande lk 33–35.

21

(22)  Auditi tegemise ajal (aprill 2016) saavutas F4E ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga kokkuleppe tulemuspunktide jaotamise muutmise kohta kogu hankelepingu kehtivusaja vältel; uus kokkulepe peaks täpsemini peegeldama iga riikliku agentuuri tehtud edusamme.

22

(23)  3. detsembril 2014 vastu võetud algne kulukohustuste assigneeringute eelarve oli 953,6 miljonit eurot. Seejärel vähendati eelarvet 2015. aasta 9. juuni ja 2. detsembri paranduseelarvetega 467,9 miljoni euroni, mis tulenes peamiselt ITERi ehituse eelarvepeatükiga seotud tegevuse elluviimisel esinenud viivitustest.

23

(24)  Individuaalsete kulukohustuste madalat kasutusmäära selgitatakse ITERi projekti elluviimise üldise viibimisega.

24

(25)  3. detsembril 2014 vastu võetud algne maksete assigneeringute eelarve oli 645,09 miljonit eurot. 2015. aasta 9. juuni ja 2. detsembri paranduseelarvetega vähendati seda 526,08 miljoni euroni.

25

(26)  Siseauditid järgnevatel teemadel: finantsringlus, toetuste haldamine, ekspertidega sõlmitud lepingud, hangetele eelnevad tegevused, hanked ITERi hoonete valdkonnas, valik ja värbamine, ITERi hoonete valdkonna lepingute rakendamise järelevalve, hankemenetluste ettevalmistamine, 3. paketi (Tokamaki kompleks) hanke läbirääkimistega hankemenetluse läbivaatamine ning lepingute haldamise piiratud läbivaatamine.

26

(27)  Üks ITERi hoonete hanke auditi soovitus, kaks 3. paketi võistleva dialoogi menetluse läbivaatamisest tulenevat soovitust ning kaks lepingute haldamise piiratud läbivaatamise alusel antud soovitust.

27

(28)  Järelkontroll puudutas toetuste haldamise, hangetele eelneva tegevuse ja finantsringluse auditeid.

28

(29)  5. soovitus: „parandada hangete dokumenteerimist“ (liigitatud oluliseks) ning 6. soovitus: „hanke läbiviimisele kaasa aidanud kolmandate isikute panuse asjakohase aktsepteerimise tagamine“ (liigitatud väga oluliseks).

29

(30)  7. soovitus: „võtta vastu ja rakendada poliitika hangete valmimiseks kuluva lõpliku maksumuse hindamiseks“ (liigitatud keskse tähtsusega küsimuseks) ning 9. soovitus: „projekti kavandamiseks, aruandluseks ja järelevalveks mõeldud IT-lahendus(t)e ülesehituse ja sisu uuendamine“ (liigitatud väga oluliseks).

30

(31)  ITERi hoonete projektide sõltumatu hindamine (september–november 2015) esitati F4E juhatusele tutvumiseks detsembris 2015.

31

(32)  F4E määratleb prognoositud maksumuse kui kavandatud tegevuse, struktuurikomponendi või projekti hinnangulise kogumaksumuse kavandatud tööde lõpetamise ajal. Kulude prognoosimisel rakendatakse EAC50 meetodit: „maksumus, mille puhul on 50 % tõenäosus, et projekti valmimise maksumus jääb sellest allapoole ning 50 % tõenäosus, et projekti maksumus ületab seda summat“.

32

(33)  2015. aastal tehtud 19 kvaliteediauditist olid 15 auditit 2016. aasta aprilliks lõpule viidud, kolm olid veel töös ja üks tühistatud. Audititega leiti 33 menetlusnõuetele mittevastavuse juhtu ning 127 parandamist vajavat valdkonda.

33

(34)  Auditid hõlmavad kvaliteedikava, mistahes konkreetseid nõuetele mittevastavuse juhtumeid, hangete kontrolli ning allhangete haldamist, dokumentatsiooni ja andmete haldamist, muutuste ja kõrvalekallete haldamist, ehitustööde kvaliteedikontrolli plaani, projektide üksikasjalikku ajakava, lepingute riskijuhtimist ning tehniliste tööde kvaliteedikontrolli plaani.

34

(35)  Vt punkti 20 kolmas ja neljas lõik.

35

(36)  Üheksa kontrollitud toetuse (kolm iga toetusesaaja kohta) kogumaht oli 1 miljon eurot, mis moodustab 5 % kõigist toetusesaajatest ja 1,4 % sõlmitud toetuslepingute mahust (2016. aasta aprilli seisuga oli F4E alates ühisettevõtte asutamisest sõlminud 66 toetusesaajaga lepinguid 76 miljoni euro väärtuses). Avastatud vigade finantsmõju oli 26 000 eurot ühisettevõtte kasuks.

36

(37)  Kas summad saldeerides või võlateate väljastades.

37

(38)  Viis toetusesaajat ja auditeeritud kogusumma 5,7 miljonit eurot, mis moodustab 7,5 % nii kõigist toetusesaajatest kui alates ühisettevõtte asutamisest sõlmitud toetuslepingute mahust.

38

(39)  1,7 % ühisettevõtte poolt 31. detsembri 2015. aasta seisuga alates asutamisest võetud eelarvelistest kulukohustustest summas 4,4 miljardit eurot (vt 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande I lisa).

39

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

40

(41)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 214 koos viidatud eranditega.

41

(42)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014 avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (ELT L 38, 7.2.2014, lk 2).

42

(43)  Eelkõige: kriteeriumid selle kohta, kas õiguslikku kohustust võib võtta enne eelarvelise kulukohustuse võtmist (finantsmääruse artikli 70 lõige 2); kriteeriumid ITERi rahvusvahelise organisatsiooni, riiklike agentuuride või ITERI rahvusvahelise organisatsiooni või F4E asukohariikidega ilma hankemenetlust kasutamata sõlmitavate lepingute kohta (finantsmääruse artikli 85 punkt b); tingimused, millega põhjendatakse täiendavate tööde lepingute kolmeaastase maksimaalse kehtivusaja ületamist (finantsmääruse artikli 85 punkt e); ning eeskirjad juhatuse poolse nimekirja koostamise kohta organisatsioonidest, kellele võib toetust anda projektikonkursside väliselt, ning selle nimekirja hilisema kasutamise kohta (finantsmääruse artikli 90 punkt c).

43

(44)  Eelarveaasta 2014 aastaaruanne, punkt 27 (ELT C 422, 17.12.2015, lk 33).

44

(45)  Suunised finantskompensatsiooni maksmiseks võistlevast dialoogist osavõtmise eest.

45

(46)  Tuumaalastest kohustustest vabastamise pikendamine; üleminek enamasti tulemuspõhistele hangetele; uurida kaheetapilise võistleva dialoogi kasutuselevõtu võimalust.

46

(47)  Eelkõige puudutab see värbamist, pensioneid, töötasu ja hüvitisi, töötingimusi, ravikulusid, eetikat ja käitumist ning väljaspool ELi piire värvatavaid ja kasutatavaid töötajaid.

47

(48)  Muu hulgas ajutiste töötajate töölevõtmise, lepinguliste töötajate kasutamise ning ametnike hindamise ja edutamise ning distsiplinaar- ja haldusuurimiste kohta.

48

---

LISA

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklid 45 ja 49) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted“, ja eelkõige:
  artikkel 45:

  „Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.“

  artikkel 49:

  „Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Ühisettevõte on juriidiline isik.“ |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, mida on muudetud nõukogu otsusega 2013/791/Euratom ja nõukogu otsusega (Euratom) 2015/224) | Eesmärgid







  — | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklid 45 ja 49)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted“, ja eelkõige:

artikkel 45:

„Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.“

artikkel 49:

„Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Ühisettevõte on juriidiline isik.“

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, mida on muudetud nõukogu otsusega 2013/791/Euratom ja nõukogu otsusega (Euratom) 2015/224)

Eesmärgid

—

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

| — | jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

Juhtimine

Juhatus, direktor ja muud organid

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel. Lisaks juhatusele ja direktorile, kes on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja, on ühisettevõttel mitu organit:

büroo, tehniline nõuandekomitee, hangete ja lepingute komitee, haldus- ja juhtimiskomitee, auditikomitee, sisemine nõuandekomitee.

Siseaudiitor: siseauditi üksus ja alates 1. jaanuarist 2012 Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudiitor: Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon: Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Põhjaliku teabe 2015. aasta tegevuse ja teenuste kohta leiate ühisettevõtte F4E veebisaidilt aadressil http://www.fusionforenergy.europa.eu/

Allikas: ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte.

---

ÜHISETTEVÕTTE F4E VASTUS

| 14. | ITERi projekti ehituse otseste kulude kogumaksumuse uuendatud prognoos esitati Euroopa Liidu Nõukogule F4E 2015. aasta aruandes. Tuleb siiski märkida, et esitatud esialgne näitaja ei sisaldanud rahalisi makseid ITERi organisatsioonile pärast 2020. aastat. ITERi organisatsiooni maksete nõutava taseme määramatuse põhjuseks on see, et organisatsioon töötas veel ITERi ajakava täpsustamise ja vastavate ressursivajaduste kallal, mis sel ajahetkel olid ITERi nõukogu poolt kinnitamata.
  2016. aasta vältel tegi F4E tihedat koostööd ITERi organisatsiooniga, et koondada ressursid tegevustele, mis on vajalikud nn esimese plasma teetähiseni jõudmiseks.
  Samal ajal valmistas ITERi organisatsioon ette uut ITERi tegevuse faasiplaneerimise ajakava. Selle vaatas läbi ITERi nõukogu poolt määratud sõltumatute ekspertide rühm ja ITERi nõukogu kiitis uue ITERi ajakava kuni nn esimese plasma töödeni 2025. aasta detsembris esialgsena (1) heaks 2016. aasta juunis.
  Kuigi F4E otseste kulude kogumaksumuse prognoos ITERi projekti ehitamiseks vastavalt uuele ajakavale jääb põhiliselt muutumatuks võrreldes 2015. aasta detsembri prognoosiga, võimaldab koos ITERi organisatsiooniga tehtud töö määratleda kindlamalt pärast 2020. aastat tehtavate ITERi organisatsiooni rahaliste maksete taseme.
  Lisaks sellele koostas F4E esialgse rahastusvajaduste prognoosi ehitusfaasi lõpuleviimiseks ja esitas selle juhatusele 2016. aasta juunis. Seda prognoosi täpsustatakse enne ITERi nõukogu istungit 2016. aasta novembris.
  Euroopa Komisjon koostab ka teatise Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile ITERi projekti edasiviimise kohta ja taotleb läbirääkimisvolitusi Euroopa Liidu võetava positsiooni üle ITERi nõukogu istungil 2016. aasta novembris. |
| --- | --- |

14.

ITERi projekti ehituse otseste kulude kogumaksumuse uuendatud prognoos esitati Euroopa Liidu Nõukogule F4E 2015. aasta aruandes. Tuleb siiski märkida, et esitatud esialgne näitaja ei sisaldanud rahalisi makseid ITERi organisatsioonile pärast 2020. aastat. ITERi organisatsiooni maksete nõutava taseme määramatuse põhjuseks on see, et organisatsioon töötas veel ITERi ajakava täpsustamise ja vastavate ressursivajaduste kallal, mis sel ajahetkel olid ITERi nõukogu poolt kinnitamata.

2016. aasta vältel tegi F4E tihedat koostööd ITERi organisatsiooniga, et koondada ressursid tegevustele, mis on vajalikud nn esimese plasma teetähiseni jõudmiseks.

Samal ajal valmistas ITERi organisatsioon ette uut ITERi tegevuse faasiplaneerimise ajakava. Selle vaatas läbi ITERi nõukogu poolt määratud sõltumatute ekspertide rühm ja ITERi nõukogu kiitis uue ITERi ajakava kuni nn esimese plasma töödeni 2025. aasta detsembris esialgsena (1) heaks 2016. aasta juunis.

Kuigi F4E otseste kulude kogumaksumuse prognoos ITERi projekti ehitamiseks vastavalt uuele ajakavale jääb põhiliselt muutumatuks võrreldes 2015. aasta detsembri prognoosiga, võimaldab koos ITERi organisatsiooniga tehtud töö määratleda kindlamalt pärast 2020. aastat tehtavate ITERi organisatsiooni rahaliste maksete taseme.

Lisaks sellele koostas F4E esialgse rahastusvajaduste prognoosi ehitusfaasi lõpuleviimiseks ja esitas selle juhatusele 2016. aasta juunis. Seda prognoosi täpsustatakse enne ITERi nõukogu istungit 2016. aasta novembris.

Euroopa Komisjon koostab ka teatise Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile ITERi projekti edasiviimise kohta ja taotleb läbirääkimisvolitusi Euroopa Liidu võetava positsiooni üle ITERi nõukogu istungil 2016. aasta novembris.

| 16. | Kuigi paljud 2015. aasta ITERi ja F4E tegevuskavades määratletud meetmed on eriomased, leidub ka selliseid, mis on püsiva loomuga ja seotud pideva arendamisega.
  2015. aasta ITERi tegevuskava kuuest peamisest meetmete rühmast on neli lõpetatud ja kaks käivad. F4E vaatas 2015. aasta tegevuskava läbi ITERi nõukogu poolt 2016. aasta juunis tehtud otsuste valguses ja leiab, et tegevuskava need oluliselt ei mõjutanud.
  Lisaks koostab F4E uus direktor juhatuse taotlusel arenduskava, mis sisaldab veel rakendatavaid elemente 2015. aasta tegevuskavast koos uute, 2016. aasta jooksul tekkinud prioriteetidega, sh nn esimese plasma otsetee projektiga. |
| --- | --- |

16.

Kuigi paljud 2015. aasta ITERi ja F4E tegevuskavades määratletud meetmed on eriomased, leidub ka selliseid, mis on püsiva loomuga ja seotud pideva arendamisega.

2015. aasta ITERi tegevuskava kuuest peamisest meetmete rühmast on neli lõpetatud ja kaks käivad. F4E vaatas 2015. aasta tegevuskava läbi ITERi nõukogu poolt 2016. aasta juunis tehtud otsuste valguses ja leiab, et tegevuskava need oluliselt ei mõjutanud.

Lisaks koostab F4E uus direktor juhatuse taotlusel arenduskava, mis sisaldab veel rakendatavaid elemente 2015. aasta tegevuskavast koos uute, 2016. aasta jooksul tekkinud prioriteetidega, sh nn esimese plasma otsetee projektiga.

| 18. | Mis puudutab tehtud tööde väärtust, siis kasutab F4E tegelikku ITERi krediiti, mitte ITERi krediidi prognoositud väärtust. F4E arutab ITERi organisatsiooniga kokkulepet kõigi hangetega paremini kooskõlas oleva krediidijaotusprofiili saavutamiseks. |
| --- | --- |

18.

Mis puudutab tehtud tööde väärtust, siis kasutab F4E tegelikku ITERi krediiti, mitte ITERi krediidi prognoositud väärtust. F4E arutab ITERi organisatsiooniga kokkulepet kõigi hangetega paremini kooskõlas oleva krediidijaotusprofiili saavutamiseks.

| 19. | ITERi projekti viivitused on sundinud ITERi osalisi kasutusele võtma uue lähtestsenaariumi, mille kohaselt nn esimese plasma kuupäev on 2025. aasta detsembris. Viivitused on otseselt mõjutanud F4E kohustusi ja makseid, mistõttu on eelarve täitmise lõplik protsent väiksem võrreldes aasta algul eeldatuga. Realistlikuma ajakava kasutuselevõtuga paranevad eelarve planeerimine ja täitmine ning need vastavad paremini F4E teetähistele. |
| --- | --- |

19.

ITERi projekti viivitused on sundinud ITERi osalisi kasutusele võtma uue lähtestsenaariumi, mille kohaselt nn esimese plasma kuupäev on 2025. aasta detsembris. Viivitused on otseselt mõjutanud F4E kohustusi ja makseid, mistõttu on eelarve täitmise lõplik protsent väiksem võrreldes aasta algul eeldatuga. Realistlikuma ajakava kasutuselevõtuga paranevad eelarve planeerimine ja täitmine ning need vastavad paremini F4E teetähistele.

| 20. | Keskne ja ühtne andmete jälgimise ja kontrolli süsteem
  2015. aastal teavitati F4E juhatus võimalikust infosüsteemi rakendamisest. Järgnevatel kuudel toimusid ettevalmistavad tegevused, millega hinnati F4E infosüsteemide andmekvaliteedi ja protsesside küpsuse hetkeseisu.
  2016. aasta alguses tehti uue direktori ametisse asumisel väline hindamine, mis hõlmas nii mõju uuringut kui erinevate valikute kulude ja tulude analüüsi.
  F4E-le antud soovituse kohaselt on kõige kulutõhusam ja vähima riskiga lähenemisviis kulude juhtimise IT-vahendite järkjärguline juurutamine. Planeerimise ja kulude juhtimise parandamiseks kasutatakse üldist andmemudelit, mis on aluseks erinevate IT-rakenduste integreerimisel. See võimaldab andmete integratsiooni, mis lähtub olemasolevatest projektijuhtimise ja kõrvalekallete juhtimise moodulitest ning F4E erinevate projektide kuluprognooside andmebaasidest ja vahendite jaotustabelitest. F4E on nende välise hindamise soovituste rakendamist alustanud.

  Contract Tracker

  F4E on tõepoolest juurutanud Contract Trackeri, tarnijatega dokumentide vahetamise portaali. See võimaldab projektimeeskondadel jälgida ja kontrollida lepingute täitmist. Koos Primavera Schedulingi platvormiga saab jälgida ka teetähiseid ja projektide üldist kulgu. See süsteem on jõudnud juba kolmanda põlvkonnani ja seda kasutatakse kõigi uute lepingute puhul.
  2015. aastal otsustas F4E luua kõigi lepingumuutuste käsitlemiseks ka lepingu kõrvalekallete ja muudatuste töövahendi. See töövahend loodi 2015. aasta jooksul, testiti 2016. aastal ja selle kahte põhimoodulit (F4E kõrvalekalded tarnijate suhtes ja tarnijate kõrvalekalded) hakati levitama 2016. aasta juulis.
  Lepingu kõrvalekallete ja muudatuste töövahend katab kõrvalekallete protsessi läbiviimise, sh finantsmõju korrektse arvestuse, eelarve saadavuse kontrolli enne siduvate kokkulepete sõlmimist ning ühenduse reservfondiga. See on ühendatud Contract Trackeri platvormiga, nii et lepingu kõiki kõrvalekaldeid ja olekut näevad nii F4E kui hankija.

  Teenitud väärtuse analüüs (EVM)

  Mis puudutab tehtud tööde väärtust, siis kasutab F4E tegelikku ITERi krediiti, mitte ITERi krediidi prognoositud väärtust (vt vastust punktile 18).

  Siseauditite rakendamine

  2016. aasta juuni seisuga oli F4E rakendanud kõik siseauditi tegevuskavad. See saavutati tänu tugevale fookusele, mille F4E juhtkond suunas sellele konkreetsele probleemivaldkonnale, mille kohta 2016. aasta juunis tegi märkuse F4E auditikomitee.

  Siseauditi üksuse (IAC) aruanded

  Neutraalkiire süsteemide ja krüojaama süsteemide kaks kohustust täideti 2016. aasta juunis. Krüojaama ja kütusetsükli valdkonna lepingute audit tõi kaasa 7 siseauditi üksuse soovitust, millest 6 F4E juhtkond aktsepteeris (2 väga tähtsat, 2 tähtsat ja 2 soovitavat). Neutraalkiire ja elektrontsüklotroni elektrivarustuse ja -allikate valdkonna lepingute audit tõi kaasa 15 soovitust, millest 13 F4E juhtkond aktsepteeris (5 väga tähtsat, 8 tähtsat).
  Mõlemaid aruandeid ja F4E juhtkonna vastavaid tegevuskavasid käsitles ja tunnustas auditikomitee positiivselt 2016. aasta juunis.

  Euroopa Komisjoni siseauditi talituse (IAS) aruanded

  Siseauditi talitus tegi pakkumuste 3. partii hanke võistleva dialoogi menetluse piiratud läbivaatuse teise järelkontrolli, et vaadata üle kaks esimesel järelkontrollil lahenduseta jäänud meedet. Lõpparuandes 15. juunil 2016 tunnistas IAS, et nende kahe soovituse jaoks oli F4E hiljuti ette valmistanud sobivad leevendusmeetmed.
  Kuna meetmeid rakendati hiljuti, ei saanud rakendatud meetmete tõhusust siseauditi talituse visiidi käigus hinnata ja neid hinnatakse soovituste arvesse võtmiseks uuesti 2016. aasta teisel poolel.
  Siseauditi talituse töökohustused seoses hankekorralduse rakendamisega, milleks kohapealsed tööd toimusid 2015. aasta oktoobri esimesel nädalal, jõuab lõpule. F4E sai aruande projekti 7. juunil 2016 ja selle auditi lõppkoosolek toimus F4E direktori osalusel 8. juulil. Esialgses projektis kriitilisi soovitusi ei olnud.

  Ettevõtte riskijuhtimine

  2016. aasta juuni seisuga, mil toimus ja esitati F4E juhtorganitele viimane ajakohastamine, eksisteerib vaid kolm suurt riski, mida F4E tippjuhid pingsalt jälgivad. Neid 3 riski maandatakse 7 meetme kaudu. 2016. aasta juuni ajakohastamise käigus tuvastas F4E 5 uut meedet lisaks 2 juba kasutatavale, mille rakendamine võtab kavandatust rohkem aega.
  F4E rõhutab, et ettevõtlusriskide haldamine on pidev protsess ja osa F4E kontrollikeskkonnast. |
| --- | --- |

20.

2015. aastal teavitati F4E juhatus võimalikust infosüsteemi rakendamisest. Järgnevatel kuudel toimusid ettevalmistavad tegevused, millega hinnati F4E infosüsteemide andmekvaliteedi ja protsesside küpsuse hetkeseisu.

2016. aasta alguses tehti uue direktori ametisse asumisel väline hindamine, mis hõlmas nii mõju uuringut kui erinevate valikute kulude ja tulude analüüsi.

F4E-le antud soovituse kohaselt on kõige kulutõhusam ja vähima riskiga lähenemisviis kulude juhtimise IT-vahendite järkjärguline juurutamine. Planeerimise ja kulude juhtimise parandamiseks kasutatakse üldist andmemudelit, mis on aluseks erinevate IT-rakenduste integreerimisel. See võimaldab andmete integratsiooni, mis lähtub olemasolevatest projektijuhtimise ja kõrvalekallete juhtimise moodulitest ning F4E erinevate projektide kuluprognooside andmebaasidest ja vahendite jaotustabelitest. F4E on nende välise hindamise soovituste rakendamist alustanud.

Contract Tracker

F4E on tõepoolest juurutanud Contract Trackeri, tarnijatega dokumentide vahetamise portaali. See võimaldab projektimeeskondadel jälgida ja kontrollida lepingute täitmist. Koos Primavera Schedulingi platvormiga saab jälgida ka teetähiseid ja projektide üldist kulgu. See süsteem on jõudnud juba kolmanda põlvkonnani ja seda kasutatakse kõigi uute lepingute puhul.

2015. aastal otsustas F4E luua kõigi lepingumuutuste käsitlemiseks ka lepingu kõrvalekallete ja muudatuste töövahendi. See töövahend loodi 2015. aasta jooksul, testiti 2016. aastal ja selle kahte põhimoodulit (F4E kõrvalekalded tarnijate suhtes ja tarnijate kõrvalekalded) hakati levitama 2016. aasta juulis.

Lepingu kõrvalekallete ja muudatuste töövahend katab kõrvalekallete protsessi läbiviimise, sh finantsmõju korrektse arvestuse, eelarve saadavuse kontrolli enne siduvate kokkulepete sõlmimist ning ühenduse reservfondiga. See on ühendatud Contract Trackeri platvormiga, nii et lepingu kõiki kõrvalekaldeid ja olekut näevad nii F4E kui hankija.

Teenitud väärtuse analüüs (EVM)

Mis puudutab tehtud tööde väärtust, siis kasutab F4E tegelikku ITERi krediiti, mitte ITERi krediidi prognoositud väärtust (vt vastust punktile 18).

Siseauditite rakendamine

2016. aasta juuni seisuga oli F4E rakendanud kõik siseauditi tegevuskavad. See saavutati tänu tugevale fookusele, mille F4E juhtkond suunas sellele konkreetsele probleemivaldkonnale, mille kohta 2016. aasta juunis tegi märkuse F4E auditikomitee.

Siseauditi üksuse (IAC) aruanded

Neutraalkiire süsteemide ja krüojaama süsteemide kaks kohustust täideti 2016. aasta juunis. Krüojaama ja kütusetsükli valdkonna lepingute audit tõi kaasa 7 siseauditi üksuse soovitust, millest 6 F4E juhtkond aktsepteeris (2 väga tähtsat, 2 tähtsat ja 2 soovitavat). Neutraalkiire ja elektrontsüklotroni elektrivarustuse ja -allikate valdkonna lepingute audit tõi kaasa 15 soovitust, millest 13 F4E juhtkond aktsepteeris (5 väga tähtsat, 8 tähtsat).

Mõlemaid aruandeid ja F4E juhtkonna vastavaid tegevuskavasid käsitles ja tunnustas auditikomitee positiivselt 2016. aasta juunis.

Euroopa Komisjoni siseauditi talituse (IAS) aruanded

Siseauditi talitus tegi pakkumuste 3. partii hanke võistleva dialoogi menetluse piiratud läbivaatuse teise järelkontrolli, et vaadata üle kaks esimesel järelkontrollil lahenduseta jäänud meedet. Lõpparuandes 15. juunil 2016 tunnistas IAS, et nende kahe soovituse jaoks oli F4E hiljuti ette valmistanud sobivad leevendusmeetmed.

Kuna meetmeid rakendati hiljuti, ei saanud rakendatud meetmete tõhusust siseauditi talituse visiidi käigus hinnata ja neid hinnatakse soovituste arvesse võtmiseks uuesti 2016. aasta teisel poolel.

Siseauditi talituse töökohustused seoses hankekorralduse rakendamisega, milleks kohapealsed tööd toimusid 2015. aasta oktoobri esimesel nädalal, jõuab lõpule. F4E sai aruande projekti 7. juunil 2016 ja selle auditi lõppkoosolek toimus F4E direktori osalusel 8. juulil. Esialgses projektis kriitilisi soovitusi ei olnud.

Ettevõtte riskijuhtimine

2016. aasta juuni seisuga, mil toimus ja esitati F4E juhtorganitele viimane ajakohastamine, eksisteerib vaid kolm suurt riski, mida F4E tippjuhid pingsalt jälgivad. Neid 3 riski maandatakse 7 meetme kaudu. 2016. aasta juuni ajakohastamise käigus tuvastas F4E 5 uut meedet lisaks 2 juba kasutatavale, mille rakendamine võtab kavandatust rohkem aega.

F4E rõhutab, et ettevõtlusriskide haldamine on pidev protsess ja osa F4E kontrollikeskkonnast.

| 21. | F4E püüab läbirääkimistega menetluste kasutamist võimalikult vähendada. Siiski on ITERi projekti kõrgtehnoloogiline, teadusorientatsiooniga olemus selline, et piiratud konkurentsi esineb kahetsusväärselt tihti.
  F4E on kasutanud suuremat osa tema käsutuses olevaid võimalusi konkurentsi ja ettevõtete kaasamise suurendamiseks. Teabevahetus sarnaste ainulaadsete kõrgtehnoloogiliste projektidega Euroopas näitab mitmeid sarnasusi ja ühiseid probleeme selles valdkonnas.
  Koos mitmete Euroopa organisatsioonidega loodi arutelufoorum, et koostada kõigi osapoolte tulu maksimeerimiseks ühine strateegia. |
| --- | --- |

21.

F4E püüab läbirääkimistega menetluste kasutamist võimalikult vähendada. Siiski on ITERi projekti kõrgtehnoloogiline, teadusorientatsiooniga olemus selline, et piiratud konkurentsi esineb kahetsusväärselt tihti.

F4E on kasutanud suuremat osa tema käsutuses olevaid võimalusi konkurentsi ja ettevõtete kaasamise suurendamiseks. Teabevahetus sarnaste ainulaadsete kõrgtehnoloogiliste projektidega Euroopas näitab mitmeid sarnasusi ja ühiseid probleeme selles valdkonnas.

Koos mitmete Euroopa organisatsioonidega loodi arutelufoorum, et koostada kõigi osapoolte tulu maksimeerimiseks ühine strateegia.

| 22. | F4E on seisukohal, et Euroopa Kontrollikoja kommentaarid valitud hankemenetluste kohta on tingitud järgmistest põhjustest:

  Kogumaksumuse prognoos (EAC)

  Eraldatud eelarvereal olev väärtus ei sisaldanud mingit riskivaru, vaid üksnes ulatust. EAC50 tehti hilisemas faasis ning see võtab arvesse ebakindlust ja riske, mis lepingu täitmise käigus võivad realiseeruda, kuid ei pruugi seda teha.

  Viivitus ühes hankemenetluses

  Kolmekuine viivitus oli peamiselt tingitud pakkumuste esitamise tähtaja pikendamisest ning osalemiskutsete ja pakkumuste selgitamise perioodi pikendamisest.

  Viide lepingu sõlmimise teatele jäi F4E veebilehel avaldamata

  Lepingu sõlmimise avalikustamise protsessis tekkis viga. Lepingu sõlmimise teade avaldati nõuetekohaselt Euroopa Liidu Teatajas, mis annab avaldamisele õigusliku viite, samas kui avaldamine veebilehel on täiendav kanal. |
| --- | --- |

22.

F4E on seisukohal, et Euroopa Kontrollikoja kommentaarid valitud hankemenetluste kohta on tingitud järgmistest põhjustest:

Kogumaksumuse prognoos (EAC)

Eraldatud eelarvereal olev väärtus ei sisaldanud mingit riskivaru, vaid üksnes ulatust. EAC50 tehti hilisemas faasis ning see võtab arvesse ebakindlust ja riske, mis lepingu täitmise käigus võivad realiseeruda, kuid ei pruugi seda teha.

Viivitus ühes hankemenetluses

Kolmekuine viivitus oli peamiselt tingitud pakkumuste esitamise tähtaja pikendamisest ning osalemiskutsete ja pakkumuste selgitamise perioodi pikendamisest.

Viide lepingu sõlmimise teatele jäi F4E veebilehel avaldamata

Lepingu sõlmimise avalikustamise protsessis tekkis viga. Lepingu sõlmimise teade avaldati nõuetekohaselt Euroopa Liidu Teatajas, mis annab avaldamisele õigusliku viite, samas kui avaldamine veebilehel on täiendav kanal.

| 28. | Pärast konsultatsioone Euroopa Komisjonis kavatseb F4E lisada need sätted oma rakenduseeskirjadele 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

28.

Pärast konsultatsioone Euroopa Komisjonis kavatseb F4E lisada need sätted oma rakenduseeskirjadele 2016. aasta lõpuks.

| 29. | Uued nõuded on F4E töökorrana (eeskirjad, protsessid, protseduurid jne) kasutusele võetud. |
| --- | --- |

29.

Uued nõuded on F4E töökorrana (eeskirjad, protsessid, protseduurid jne) kasutusele võetud.

| 30. | F4E täiustab pidevalt oma sisekontrolli, koondades ressursid nn esimese plasma teetähiseni jõudmiseks vajalikele ITERi tulemustele, järgides ühtlasi eelarvepiiranguid 2020. aastani.
  F4E on käivitanud meetmed, et optimeerida inimressursside suunamist prioriteetsetesse valdkondadesse ja koostöös ITERi organisatsiooniga külmutada projektid ja liidesed nii palju kui võimalik, kuna need on minevikus olnud olulised kulukäiturid. Arendatakse projektikulude kontrollisüsteemi, et jälgida paremini kulude kujunemist ja hallata kõiki lepingumuudatusi.
  Samuti on F4E täiustanud projektide edenemise ja tulemuste (oluliste teetähiste saavutamine, eelarve täitmine vastavalt plaanile jne) järelevalvet, luues selleks projektijuhtimise, infrastruktuuri ja kontrolli osakonna ning juurutanud igakuised projektikoosolekud.
  Lisaks kõigele on 2016. aasta oktoobri seisuga veelgi laiendanud omandiõiguse ja vastutuse struktuuri, luues uue osakonna, mis keskendub ärilistele ja finantsküsimustele. Tugevdatakse tippjuhtkonda. Täiendav organisatsiooniline ja protsesside lihtsustamine toimub lähikuudel. |
| --- | --- |

30.

F4E täiustab pidevalt oma sisekontrolli, koondades ressursid nn esimese plasma teetähiseni jõudmiseks vajalikele ITERi tulemustele, järgides ühtlasi eelarvepiiranguid 2020. aastani.

F4E on käivitanud meetmed, et optimeerida inimressursside suunamist prioriteetsetesse valdkondadesse ja koostöös ITERi organisatsiooniga külmutada projektid ja liidesed nii palju kui võimalik, kuna need on minevikus olnud olulised kulukäiturid. Arendatakse projektikulude kontrollisüsteemi, et jälgida paremini kulude kujunemist ja hallata kõiki lepingumuudatusi.

Samuti on F4E täiustanud projektide edenemise ja tulemuste (oluliste teetähiste saavutamine, eelarve täitmine vastavalt plaanile jne) järelevalvet, luues selleks projektijuhtimise, infrastruktuuri ja kontrolli osakonna ning juurutanud igakuised projektikoosolekud.

Lisaks kõigele on 2016. aasta oktoobri seisuga veelgi laiendanud omandiõiguse ja vastutuse struktuuri, luues uue osakonna, mis keskendub ärilistele ja finantsküsimustele. Tugevdatakse tippjuhtkonda. Täiendav organisatsiooniline ja protsesside lihtsustamine toimub lähikuudel.

| 32. | Juba mitu kuud on kasutusel ühtne intellektuaalomandi dokument (SIP). SIPi kasutuse formaliseerimiseks võeti see eraldi sammuna kasutusele kõigis hankemenetluste uutes protsessides uue finantsmääruse/rakendusmääruse alusel, mis vaadati läbi ja värskendati aprillis-juunis 2016. |
| --- | --- |

32.

Juba mitu kuud on kasutusel ühtne intellektuaalomandi dokument (SIP). SIPi kasutuse formaliseerimiseks võeti see eraldi sammuna kasutusele kõigis hankemenetluste uutes protsessides uue finantsmääruse/rakendusmääruse alusel, mis vaadati läbi ja värskendati aprillis-juunis 2016.

| 33. | F4E on täitnud tegevuskava ja rakendanud 32 meetmest 28. Neli meedet katkestati: üks iganes, üks läks vastuollu projekti arenguga ja kaks tühistati pärast nurjunud läbirääkimisi sidusrühmadega. F4E tegevuste (ja kogu ITERi projekti) mõjuhinnangu teeb Euroopa Komisjon aastatel 2016-2017. |
| --- | --- |

33.

F4E on täitnud tegevuskava ja rakendanud 32 meetmest 28. Neli meedet katkestati: üks iganes, üks läks vastuollu projekti arenguga ja kaks tühistati pärast nurjunud läbirääkimisi sidusrühmadega. F4E tegevuste (ja kogu ITERi projekti) mõjuhinnangu teeb Euroopa Komisjon aastatel 2016-2017.

| 35. | Pärast seda, kui Hispaania ministeerium tunnistas, et varem välja pakutud hoones pole piisavalt tööpinda F4E personalile Barcelona peakorteri jaoks, alustasid nad läbirääkimisi uue lepingu sõlmimiseks olemasolevale hoonele.
  F4E sai ministeeriumilt ametliku pakkumise olemasolevale hoonele 15. aprillil 2016. Pakkumine sisaldas seniste ruumide pikaajalist rendilepingut ja olemasoleva büroopinna laiendamist ligikaudu 1 000 m2 võrra.
  28. aprillil esitleti pakkumist F4E juhatuse büroos ja see kiideti heaks. 17. mail saatis ministeerium F4E-le uue, hoone omaniku poolt juba allkirjastatud rendilepingu.
  24. mail allkirjastas F4E direktor pakkumuse ja 8. juunil saatis ministeerium selle F4E-le tagasi Hispaania teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riigisekretäri allkirjaga.
  Koosolekul 2016. aasta juunis võttis F4E juhatus F4E kontori pikaajalise rendilepingu sõlmimise Hispaania Kuningriigi ja hoone omaniku vahel teatavaks ning toetas F4E-le eraldatud kontoriruumide renoveerimise plaane. |
| --- | --- |

35.

Pärast seda, kui Hispaania ministeerium tunnistas, et varem välja pakutud hoones pole piisavalt tööpinda F4E personalile Barcelona peakorteri jaoks, alustasid nad läbirääkimisi uue lepingu sõlmimiseks olemasolevale hoonele.

F4E sai ministeeriumilt ametliku pakkumise olemasolevale hoonele 15. aprillil 2016. Pakkumine sisaldas seniste ruumide pikaajalist rendilepingut ja olemasoleva büroopinna laiendamist ligikaudu 1 000 m2 võrra.

28. aprillil esitleti pakkumist F4E juhatuse büroos ja see kiideti heaks. 17. mail saatis ministeerium F4E-le uue, hoone omaniku poolt juba allkirjastatud rendilepingu.

24. mail allkirjastas F4E direktor pakkumuse ja 8. juunil saatis ministeerium selle F4E-le tagasi Hispaania teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riigisekretäri allkirjaga.

Koosolekul 2016. aasta juunis võttis F4E juhatus F4E kontori pikaajalise rendilepingu sõlmimise Hispaania Kuningriigi ja hoone omaniku vahel teatavaks ning toetas F4E-le eraldatud kontoriruumide renoveerimise plaane.

| 36. | Kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 110 ja järgides selles sätestatud tähtaegu võttis F4E 2015. aastal ja 2016. aasta esimesel poolel vastu ja kiitis heaks järgmised rakenduseeskirjad:






  — | ajutiste teenistujate kasutamine ja kaasamine, |
| --- | --- | --- |

36.

Kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 110 ja järgides selles sätestatud tähtaegu võttis F4E 2015. aastal ja 2016. aasta esimesel poolel vastu ja kiitis heaks järgmised rakenduseeskirjad:

—

ajutiste teenistujate kasutamine ja kaasamine,

| — | ametnike, ajutiste teenistujate ja lepinguliste töötajate arenguvestlused, |
| --- | --- |

—

ametnike, ajutiste teenistujate ja lepinguliste töötajate arenguvestlused,

| — | tasustamata puhkused, |
| --- | --- |

—

tasustamata puhkused,

| — | edutamine, |
| --- | --- |

—

edutamine,

| — | ajutiste teenistujate ümberklassifitseerimine, |
| --- | --- |

—

ajutiste teenistujate ümberklassifitseerimine,

| — | lepinguliste töötajate ümberklassifitseerimine, |
| --- | --- |

—

lepinguliste töötajate ümberklassifitseerimine,

| — | osalise tööajaga töö, |
| --- | --- |

—

osalise tööajaga töö,

| — | kaugtöö, |
| --- | --- |

—

kaugtöö,

| — | tööaeg. |
| --- | --- |

—

tööaeg.

Ülejäänud rakenduseeskirjad ootavad kas asutustele ja ühisettevõtetele kohaldatava mudelotsuse vastuvõtmist Euroopa Komisjonis või on Euroopa Komisjonis läbivaatamisel.

---

(1)  Esialgne heakskiit on kooskõlastusprotsess, mille käigus vastav eelarve- ja/või finantsasutus (eelarvepädev institutsioon) kinnitab vastavad vajalikud eelarvevahendid.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/47

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/06)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–5 | 48 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 6 | 48 |
| KINNITAV AVALDUS | 7–14 | 49 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 50 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 50 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 15–23 | 50( |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 15–17 | 50 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 18–9 | 50 |
| FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 20–21 | 50 |
| FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 22–23 | 51 |
| MUUD KÜSIMUSED | 24–28 | 51 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 24 | 51 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 25–27 | 51 |
| Komisjoni siseauditi talitus | 28 | 51 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 29–30 | 52 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 29 | 52 |
| Huvide konflikt | 30 | 52 |
| LISA | 53 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–5

48

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

6

48

KINNITAV AVALDUS

7–14

49

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

50

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

50

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

15–23

50(

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

15–17

50

2015. aasta eelarve täitmine

18–9

50

FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

20–21

50

FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

22–23

51

MUUD KÜSIMUSED

24–28

51

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

24

51

Pettustevastase tegevuse strateegia

25–27

51

Komisjoni siseauditi talitus

28

51

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

29–30

52

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

29

52

Huvide konflikt

30

52

LISA

53

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte“) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttele (FCH 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte“) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttele (FCH 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (5) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks. FCH 2 ühisettevõtte eesmärk on aidata „Horisont 2020“ raames kaasa ühiskondlike väljakutsete „turvaline, puhas ja tõhus energia“ ning „arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport“ täitmisele ning kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori (6). |
| --- | --- |

2.

FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (5) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks. FCH 2 ühisettevõtte eesmärk on aidata „Horisont 2020“ raames kaasa ühiskondlike väljakutsete „turvaline, puhas ja tõhus energia“ ning „arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport“ täitmisele ning kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori (6).

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab Euroopa Komisjon), tööstusrühmitus (Hydrogen Europe) (7) ja teadusrühmitus (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY)). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab Euroopa Komisjon), tööstusrühmitus (Hydrogen Europe) (7) ja teadusrühmitus (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY)).

| 4. | FCH ühisettevõtte tegevusse seitsmenda raamprogrammi kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 470 miljonit eurot (millest halduskuludele maksimaalselt 20 miljonit eurot), ning sama suure summa katavad ka tööstus- ja teadusrühmitused. |
| --- | --- |

4.

FCH ühisettevõtte tegevusse seitsmenda raamprogrammi kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 470 miljonit eurot (millest halduskuludele maksimaalselt 20 miljonit eurot), ning sama suure summa katavad ka tööstus- ja teadusrühmitused.

| 5. | FCH ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 665 miljonit eurot (millest halduskuludele maksimaalselt 19 miljonit eurot) (8). Tööstus- ja teadusrühmitustelt oodatakse FCH ühisettevõtte rahastatavatesse projektidesse ja täiendavatesse tegevustesse mitterahalise toetuse (9) näol vähemalt ELi osalusega võrdset panust, mille miinimumsumma on 380 miljonit eurot ja millest vähemalt 285 miljonit eurot peaks olema seotud täiendavate tegevustega (10). |
| --- | --- |

5.

FCH ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 665 miljonit eurot (millest halduskuludele maksimaalselt 19 miljonit eurot) (8). Tööstus- ja teadusrühmitustelt oodatakse FCH ühisettevõtte rahastatavatesse projektidesse ja täiendavatesse tegevustesse mitterahalise toetuse (9) näol vähemalt ELi osalusega võrdset panust, mille miinimumsumma on 380 miljonit eurot ja millest vähemalt 285 miljonit eurot peaks olema seotud täiendavate tegevustega (10).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (13) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (14) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (13) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (14) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (15) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (15) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 15. | Iga aasta 31. jaanuariks peavad ühisettevõtte muud liikmed kui EL esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel antud mitterahalise toetuse suuruse kohta (16). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamises kajastada. |
| --- | --- |

15.

Iga aasta 31. jaanuariks peavad ühisettevõtte muud liikmed kui EL esitama juhatusele aruande eelmistel eelarveaastatel antud mitterahalise toetuse suuruse kohta (16). Selle teabe alusel ja vastavalt ühisettevõttele Euroopa Komisjoni poolt antud suunistele tuleb liikmete mitterahaline toetus ühisettevõtte raamatupidamises kajastada.

| 16. | Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõte „Horisont 2020“ projekte rakendavatelt liikmetelt nõutud aruandeid veel saanud. Sellest tingituna põhineb raamatupidamisaruandesse sisestatud „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (17). |
| --- | --- |

16.

Lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamise ajaks ei olnud ühisettevõte „Horisont 2020“ projekte rakendavatelt liikmetelt nõutud aruandeid veel saanud. Sellest tingituna põhineb raamatupidamisaruandesse sisestatud „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse kogusumma ühisettevõtte hinnangutel, milles kasutati liikmete poolt kuni 2015. aasta lõpuni kantud kulusid (17).

| 17. | FCH ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust tulemiaruandega. Mõlemad avaldatakse aga ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, kuigi esitatud teabe ulatus erineb enamiku teiste ühisettevõtete esitatud teabe ulatusest, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised. |
| --- | --- |

17.

FCH ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust tulemiaruandega. Mõlemad avaldatakse aga ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, kuigi esitatud teabe ulatus erineb enamiku teiste ühisettevõtete esitatud teabe ulatusest, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised.

2015. aasta eelarve täitmine

| 18. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 132,6 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 95,1 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 87 % ja 83 % (18). Kulukohustuste assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt 2015. aasta projektikonkursside tulemustest. Mitmed projektitaotlused lükati nõutava kvaliteedi puudumise tõttu tagasi, mille tagajärjel oli kasutamata kulukohustuse assigneeringute summa 13,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

18.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 132,6 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 95,1 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 87 % ja 83 % (18). Kulukohustuste assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt 2015. aasta projektikonkursside tulemustest. Mitmed projektitaotlused lükati nõutava kvaliteedi puudumise tõttu tagasi, mille tagajärjel oli kasutamata kulukohustuse assigneeringute summa 13,7 miljonit eurot.

| 19. | 42,6 % kõigist 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (193,5 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja lepingute sõlmimise lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 57,3 % olid üldised kulukohustused, millega seotud lepingute sõlmimise menetlused ei olnud veel lõpetatud. 2015. aastal oli suur üldiste kulukohustuste määr tingitud „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside hindamis- ja läbirääkimismenetluste korraldamisele kuluvast ajast. |
| --- | --- |

19.

42,6 % kõigist 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (193,5 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja lepingute sõlmimise lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 57,3 % olid üldised kulukohustused, millega seotud lepingute sõlmimise menetlused ei olnud veel lõpetatud. 2015. aastal oli suur üldiste kulukohustuste määr tingitud „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside hindamis- ja läbirääkimismenetluste korraldamisele kuluvast ajast.

FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 20. | FCH ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatava 470 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpuks võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 453,1 miljonit eurot ja teinud makseid summas 316 miljonit eurot (69,8 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi käimasolevate projektide maksekava kohaselt kasutatakse põhitegevusega seotud täitmata kulukohustused (summas 137 miljonit eurot (30,2 %)) 2019. aasta lõpuks ära. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

20.

FCH ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatava 470 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpuks võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 453,1 miljonit eurot ja teinud makseid summas 316 miljonit eurot (69,8 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi käimasolevate projektide maksekava kohaselt kasutatakse põhitegevusega seotud täitmata kulukohustused (summas 137 miljonit eurot (30,2 %)) 2019. aasta lõpuks ära. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 9 miljonit eurot.

| 21. | Ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 470 miljoni euro suurusest rahastamispaketist oli 31. detsembriks 2015 FCH ühisettevõttele teatatud põhitegevusele antavast mitterahalisest toetusest summas 342,3 miljonit eurot, millest 185,6 miljonit eurot ehk 54,2 % on juhatus heaks kiitnud. Heakskiitmata mitterahalise toetuse suur määr on tingitud seitsmenda raamprogrammi projektide kuluaruandlus- ja tõendamistsüklist. Ühisettevõtte halduskuludes oli teiste liikmete rahaline osalus 13 miljonit eurot. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 470 miljoni euro suurusest rahastamispaketist oli 31. detsembriks 2015 FCH ühisettevõttele teatatud põhitegevusele antavast mitterahalisest toetusest summas 342,3 miljonit eurot, millest 185,6 miljonit eurot ehk 54,2 % on juhatus heaks kiitnud. Heakskiitmata mitterahalise toetuse suur määr on tingitud seitsmenda raamprogrammi projektide kuluaruandlus- ja tõendamistsüklist. Ühisettevõtte halduskuludes oli teiste liikmete rahaline osalus 13 miljonit eurot.

FCH ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 22. | Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 665 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 83,6 miljonit eurot ja teinud makseid summas 29,4 miljonit eurot (35 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Ühisettevõtte halduskuludes oli ELi rahaline osalus 781 000 eurot. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 665 miljoni euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 83,6 miljonit eurot ja teinud makseid summas 29,4 miljonit eurot (35 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Ühisettevõtte halduskuludes oli ELi rahaline osalus 781 000 eurot.

| 23. | Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 665 miljoni euro suurusest rahastamispaketist oli ühisettevõtte hinnangul 31. detsembriks 2015 antud põhitegevusele mitterahalist toetust summas 3,9 miljonit eurot. Ühisettevõtte halduskuludes oli teiste liikmete rahaline osalus 781 000 eurot. |
| --- | --- |

23.

Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 665 miljoni euro suurusest rahastamispaketist oli ühisettevõtte hinnangul 31. detsembriks 2015 antud põhitegevusele mitterahalist toetust summas 3,9 miljonit eurot. Ühisettevõtte halduskuludes oli teiste liikmete rahaline osalus 781 000 eurot.

MUUD KÜSIMUSED

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 24. | FCH ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. FCH ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 0,98 % (19). |
| --- | --- |

24.

FCH ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. FCH ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 0,98 % (19).

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 25. | FCH ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas. |
| --- | --- |

25.

FCH ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas.

| 26. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (20). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava. |
| --- | --- |

26.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (20). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.

| 27. | FCH ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika ning toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (21) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

27.

FCH ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika ning toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (21) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale.

Komisjoni siseauditi talitus

| 28. | Siseauditi talituse audit FCH 2 ühisettevõttes kasutatava „Horisont 2020“ toetustaotluste hindamis- ja valikumenetluse kohta valmis 2015. aasta novembris. Siseauditi talitus soovitas parandada ühisettevõtte poolt taotluste teemade valiku selgust ja läbipaistvust. FCH 2 ühisettevõte võtab kasutusele täiustatud menetlused 2016. aastal (järgmiseks projektikonkursiks 2017. aastal). |
| --- | --- |

28.

Siseauditi talituse audit FCH 2 ühisettevõttes kasutatava „Horisont 2020“ toetustaotluste hindamis- ja valikumenetluse kohta valmis 2015. aasta novembris. Siseauditi talitus soovitas parandada ühisettevõtte poolt taotluste teemade valiku selgust ja läbipaistvust. FCH 2 ühisettevõte võtab kasutusele täiustatud menetlused 2016. aastal (järgmiseks projektikonkursiks 2017. aastal).

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste järelevalve ja aruandlus

| 29. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (22) avaldati FCH 2 ühisettevõtte aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (23). |
| --- | --- |

29.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (22) avaldati FCH 2 ühisettevõtte aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (23).

Huvide konflikt

| 30. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konflikti kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. |
| --- | --- |

30.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konflikti kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1), ning mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte“, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Endine maailma uue energia tööstusrühmitus (NEW-IG).

7

(8)  FCH 2 ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 38 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel.

8

(9)  Määruse (EL) nr 559/2014 lisa artikli 13 lõikes 3 sätestatakse, et „FCH 2 ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: a) liidu rahaline osalus; b) kaudsetes meetmetes osalevate muude liikmete kui liidu koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mis koosneb nende poolt kaudsete meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha teise ühisettevõtte osalus ja liidu muu osalus nende kulude kandmises“.

9

(10)  Vastavalt määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline toetus väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavatele tegevustele, mis aitavad kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud tõendama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte ega ükski ELi asutus.

10

(11)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

11

(12)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

12

(13)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

13

(14)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

14

(15)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

15

(16)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõiked 3 ja 4.

16

(17)  Hinnangutel põhinev „Horisont 2020“ programmi 2015. aasta mitterahalise toetuse summa on 3,9 miljonit eurot. Kuigi ühisettevõte kasutas hinnangulise mitterahalise toetuse arvutamiseks kõige täpsemaid olemasolevaid andmeid, ei ole seda summat tõendanud sõltumatud välisaudiitorid (määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõige 4) ega heaks kiitnud ühisettevõtte tegevdirektor.

17

(18)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 28.

18

(19)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 41. 2015. aastal tehtud järelauditid hõlmasid ühisettevõtte poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatud projekte. „Horisont 2020“ projektide auditi lähenemisviis on esitatud teadusuuringute valdkonna „Horisont 2020“ ühises järelauditi strateegias. „Horisont 2020“ raames ühisettevõtte poolt rahastatavate projektide järelauditeid alustatakse 2016. aastal.

19

(20)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

20

(21)  Selle tegevuse käigus hinnatakse topeltrahastamise ärahoidmiseks ka ELi-väliste allikate kasutust.

21

(22)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31 ja nõukogu otsuse 2013/743/EL (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965) II lisa.

22

(23)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruande 5., 6. ja 7. lisa, lk 78–83.

23

---

LISA

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Teine Ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, millega nähakse ette avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomine ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013 („Horisont 2020“), mille eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades programmi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata Euroopa Liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.
  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus

  – määratletud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014 | Eesmärgid

  Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 elluviimisele, eriti otsuse 2013/743/EL I lisa III osa „kindla, puhta ja tõhusa energia“ eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna“ ülesannete täitmisele; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, millega nähakse ette avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomine ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013 („Horisont 2020“), mille eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades programmi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata Euroopa Liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta.

Ühisettevõtte pädevus

– määratletud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014

Eesmärgid

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 elluviimisele, eriti otsuse 2013/743/EL I lisa III osa „kindla, puhta ja tõhusa energia“ eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna“ ülesannete täitmisele;

| b) | aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori. |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori.

Eelkõige on tema ülesandeks:

| a) | vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende eluiga tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele; |
| --- | --- |

a)

vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende eluiga tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele;

| b) | suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrienergia kasutegurit ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga konkurentsivõimeline tase; |
| --- | --- |

b)

suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrienergia kasutegurit ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga konkurentsivõimeline tase;

| c) | suurendada vesiniku peamiselt vee elektrolüüsi teel ja taastuvatest energiaallikatest tootmise energiatõhusust, vähendades tegevus- ja kapitalikulusid, et vesiniku tootmise ja kütuseelementide süsteemi abil vesiniku muundamise kombineeritud süsteem oleks teiste turul saadaolevate lahendustega võrreldes konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

c)

suurendada vesiniku peamiselt vee elektrolüüsi teel ja taastuvatest energiaallikatest tootmise energiatõhusust, vähendades tegevus- ja kapitalikulusid, et vesiniku tootmise ja kütuseelementide süsteemi abil vesiniku muundamise kombineeritud süsteem oleks teiste turul saadaolevate lahendustega võrreldes konkurentsivõimeline;

| d) | näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia konkurentsivõimelise energiasalvestina; |
| --- | --- |

d)

näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia konkurentsivõimelise energiasalvestina;

| e) | vähendada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainena määratletud ressursside kasutamist, näiteks vähese plaatinasisaldusega või plaatinavaba tooraine kasutamise ning haruldaste muldmetallide ringlussevõtu või kasutamise vähendamise või vältimise teel. |
| --- | --- |

e)

vähendada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainena määratletud ressursside kasutamist, näiteks vähese plaatinasisaldusega või plaatinavaba tooraine kasutamise ning haruldaste muldmetallide ringlussevõtu või kasutamise vähendamise või vältimise teel.

Ühisettevõtte juhtimine

– määratletud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014

FCH 2 ühisettevõtte organid

| | 1. | Juhatus
  Juhatus on FCH 2 ühisettevõtte põhiline otsustav organ. |
| --- | --- | --- |

1.

Juhatus on FCH 2 ühisettevõtte põhiline otsustav organ.

| | 2. | Tegevdirektor
  Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele. |
| --- | --- | --- |

2.

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

| | 3. | Teaduskomitee
  Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:






  a) | anda nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

a)

anda nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal;

| b) | anda nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta. |
| --- | --- |

b)

anda nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta.

FCH 2 ühisettevõtte nõuandvad välisorganid

| | 4. | FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm
  Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja „Horisont 2020“ assotsieerunud riigist.
  Riikide esindajate rühm annab konsultatsioone ning eelkõige vaatab läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:






  a) | FCH 2 ühisettevõtte programmitöö edenemine ja eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja „Horisont 2020“ assotsieerunud riigist.

Riikide esindajate rühm annab konsultatsioone ning eelkõige vaatab läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:

a)

FCH 2 ühisettevõtte programmitöö edenemine ja eesmärkide saavutamine;

| b) | strateegilise suunitluse ajakohastamine; |
| --- | --- |

b)

strateegilise suunitluse ajakohastamine;

| c) | sidemed Horisont 2020 projektidega; |
| --- | --- |

c)

sidemed Horisont 2020 projektidega;

| d) | iga-aastased töökavad; |
| --- | --- |

d)

iga-aastased töökavad;

| e) | VKEde kaasamine. |
| --- | --- |

e)

VKEde kaasamine.

Riikide esindajate rühm annab FCH 2 ühisettevõttele teavet ja tegutseb ühisettevõtte kontaktina ka järgmistes küsimustes:

| a) | asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade määratlemine, kaasa arvatud kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kasutuselevõtt, et võimaldada sünergiat ja vältida kattumisi; |
| --- | --- |

a)

asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade määratlemine, kaasa arvatud kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kasutuselevõtt, et võimaldada sünergiat ja vältida kattumisi;

| b) | teabeleviüritustega seoses riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks. |
| --- | --- |

b)

teabeleviüritustega seoses riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks.

| | 5. | Sidusrühmade üldkogu
  Sidusrühmade üldkogu on oluline FCH 2 ühisettevõtte tegevuse suhtluskanal, mis on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele sidusrühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH 2 ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused. |
| --- | --- | --- |

5.

Sidusrühmade üldkogu on oluline FCH 2 ühisettevõtte tegevuse suhtluskanal, mis on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele sidusrühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH 2 ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

FCH 2 ühisettevõtte sise- ja välisaudiitorid ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

| | 6. | Siseaudit
  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- | --- |

6.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

| | 7. | Välisaudit
  Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- | --- |

7.

Euroopa Kontrollikoda.

| | 8. | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon
  Euroopa Parlament nõukogu soovitusel. |
| --- | --- | --- |

8.

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

(FCH 2 ühisettevõtte 2015. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande andmed)

Eelarve (kulukohustuste assigneeringud)

132,6  miljonit eurot

Eelarve (maksete assigneeringud)

95,1  miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

2015. aasta ametikohtade loetelu sisaldab 26 ametikohta (24 ajutist töötajat ning kaks lepingulist töötajat), millest kõik olid 2015. aasta lõpu seisuga täidetud. Ametikohad jagunesid järgmiselt: põhitegevuse toetamine (18) ja haldusülesanded (8).

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt FCH 2 ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruanne aadressil

http://www.fch.europa.eu/page/annual-activity-reports

Allikas: FCH 2 ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 15–16 | Kooskõlas programmi „Horisont 2020“ IKOP metoodikaga, mille ühisettevõtte FCH 2 juhatus kiitis heaks 2015. aasta novembris, ning Euroopa Komisjoni 2016. aasta juuli seisukohaga lepiti kokku järgmises:






  (1) | mitterahaline projektitoetus (IKOP) koosneb toetuskõlblikest kuludest miinus FCH toetus |
| --- | --- | --- |

15–16

Kooskõlas programmi „Horisont 2020“ IKOP metoodikaga, mille ühisettevõtte FCH 2 juhatus kiitis heaks 2015. aasta novembris, ning Euroopa Komisjoni 2016. aasta juuli seisukohaga lepiti kokku järgmises:

(1)

mitterahaline projektitoetus (IKOP) koosneb toetuskõlblikest kuludest miinus FCH toetus

| (2) | sertifitseerimise teevad kontrollitõendeid väljastavad audiitorid projekti lõpus |
| --- | --- |

(2)

sertifitseerimise teevad kontrollitõendeid väljastavad audiitorid projekti lõpus

| (3) | aastaaruanne sisaldab ka sertifitseeritud mitterahalist projektitoetust (IKOP), mis põhineb ühisettevõtte poolt sertifitseeritud ja kinnitatud kuludel seisuga 31. detsember. |
| --- | --- |

(3)

aastaaruanne sisaldab ka sertifitseeritud mitterahalist projektitoetust (IKOP), mis põhineb ühisettevõtte poolt sertifitseeritud ja kinnitatud kuludel seisuga 31. detsember.

Kooskõlas selle metoodikaga sisaldab aruanne seisuga 31.12.2015 kohustuste all hinnangulist mitterahalist projektitoetust (IKOP).

Et aga esimesed projektiaruanded laekuvad septembris 2016, ei kinnitanud ühisettevõte 2015. aastal mingeid kulusid.

| 17 | Kui Euroopa Komisjon on avaldanud juhise selle kohta, mida eelarve täitmise aruanne peab sisaldama, esitab FCH 2016. aastal vastavalt koostatud aastaaruande. |
| --- | --- |

17

Kui Euroopa Komisjon on avaldanud juhise selle kohta, mida eelarve täitmise aruanne peab sisaldama, esitab FCH 2016. aastal vastavalt koostatud aastaaruande.

| 28 | Teemade koostamise ja valikumenetluse kiitis ühisettevõtte FCH 2 juhatus heaks 29. juunil 2016 ning 2016. aastal järgiti seda juba 2017. aasta konkursikutses. |
| --- | --- |

28

Teemade koostamise ja valikumenetluse kiitis ühisettevõtte FCH 2 juhatus heaks 29. juunil 2016 ning 2016. aastal järgiti seda juba 2017. aasta konkursikutses.

| 30 | Euroopa Komisjoni vormil põhinevate ühiste personalieeskirjade heakskiitmine on pooleli. Sarnased eeskirjad ühisettevõtte teiste organite jaoks esitatakse juhatusele vastuvõtmiseks 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

30

Euroopa Komisjoni vormil põhinevate ühiste personalieeskirjade heakskiitmine on pooleli. Sarnased eeskirjad ühisettevõtte teiste organite jaoks esitatakse juhatusele vastuvõtmiseks 2016. aasta lõpuks.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/57

---

ARUANNE

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/07)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–5 | 58 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 6 | 58 |
| KINNITAV AVALDUS | 7–14 | 58 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 60 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 60 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 15–21 | 60 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | 15 | 60 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 16–17 | 60 |
| IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 18–19 | 60 |
| IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 20–21 | 60 |
| MUUD KÜSIMUSED | 22–26 | 61 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 22 | 61 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 23–25 | 61 |
| Komisjoni siseauditi talitus | 26 | 61 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 27–28 | 61 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 27 | 61 |
| Huvide konflikt | 28 | 62 |
| LISA | 62 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–5

58

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

6

58

KINNITAV AVALDUS

7–14

58

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

60

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

60

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

15–21

60

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

15

60

2015. aasta eelarve täitmine

16–17

60

IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

18–19

60

IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

20–21

60

MUUD KÜSIMUSED

22–26

61

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

22

61

Pettustevastase tegevuse strateegia

23–25

61

Komisjoni siseauditi talitus

26

61

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

27–28

61

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

27

61

Huvide konflikt

28

62

LISA

62

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte“) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse 2 ühisettevõttele (IMI 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte“) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse 2 ühisettevõttele (IMI 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (4) raames uued ülesanded ning pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Seitsmenda raamprogrammi (5) raames on ühisettevõtte eesmärk märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. „Horisont 2020“ raames on IMI 2 ühisettevõtte eesmärk tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) vahelist koostööd (6). |
| --- | --- |

2.

Seitsmenda raamprogrammi (5) raames on ühisettevõtte eesmärk märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. „Horisont 2020“ raames on IMI 2 ühisettevõtte eesmärk tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) vahelist koostööd (6).

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Programmiga võivad liituda ka teised liikmed ja assotsieerunud partnerid. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Programmiga võivad liituda ka teised liikmed ja assotsieerunud partnerid.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus IMI ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud (7). Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. Ravimisektori liikmete toetus peab olema võrdne ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus IMI ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud (7). Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. Ravimisektori liikmete toetus peab olema võrdne ELi toetusega.

| 5. | IMI 2 ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,638 miljardit eurot, millest kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele ja kuni 213 miljonit eurot muude IMI 2 ühisettevõtte assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete osalusele. Liikmed peavad halduskulude (mis IMI 2 ühisettevõtte puhul on maksimaalselt 85,2 miljonit eurot) katteks võrdselt panustama. |
| --- | --- |

5.

IMI 2 ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,638 miljardit eurot, millest kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele ja kuni 213 miljonit eurot muude IMI 2 ühisettevõtte assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete osalusele. Liikmed peavad halduskulude (mis IMI 2 ühisettevõtte puhul on maksimaalselt 85,2 miljonit eurot) katteks võrdselt panustama.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | IMI ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

IMI ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskil, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 15. | IMI ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust tulemiaruandega. Mõlemad avaldatakse aga ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, kuigi esitatud teabe ulatus erineb enamiku teiste ühisettevõtete esitatud teabe ulatusest, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised. |
| --- | --- |

15.

IMI ühisettevõtte avaldatud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda eelarvetulemi aruannet ega selle selgitavat võrdlust tulemiaruandega. Mõlemad avaldatakse aga ühisettevõtte aruandes 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, kuigi esitatud teabe ulatus erineb enamiku teiste ühisettevõtete esitatud teabe ulatusest, mis viitab vajadusele koostada ühisettevõtete eelarvealase aruandluse jaoks selged komisjoni suunised.

2015. aasta eelarve täitmine

| 16. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 315,3 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 195,4 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 91 % ja 73 %. Maksete assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt viivitustest mitme „Horisont 2020“ projektiga seotud läbirääkimistes. Ettemaksed nende projektide eest tehti 2016. aasta alguses (13). |
| --- | --- |

16.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 315,3 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 195,4 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 91 % ja 73 %. Maksete assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt viivitustest mitme „Horisont 2020“ projektiga seotud läbirääkimistes. Ettemaksed nende projektide eest tehti 2016. aasta alguses (13).

| 17. | 50,2 % kõigist 2015. aastal põhitegevusega seotud kulukohustustest (420,3 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja riigihangete lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 49,8 % olid üldised kulukohustused, millega seotud lepingute sõlmimise menetlused ei olnud veel lõpetatud. 2015. aastal oli üldiste kulukohustuste kõrge määr tingitud viivitustest „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside läbirääkimismenetluste käigus. |
| --- | --- |

17.

50,2 % kõigist 2015. aastal põhitegevusega seotud kulukohustustest (420,3 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja riigihangete lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 49,8 % olid üldised kulukohustused, millega seotud lepingute sõlmimise menetlused ei olnud veel lõpetatud. 2015. aastal oli üldiste kulukohustuste kõrge määr tingitud viivitustest „Horisont 2020“ projektide 2015. aasta projektikonkursside läbirääkimismenetluste käigus.

IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 18. | IMI ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatava ühe miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 966 miljonit eurot ja teinud makseid summas 538,1 miljonit eurot (55,7 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Põhitegevusega seotud täitmata kulukohustuste kõrge määr (427,9 miljonit eurot ehk 44,3 %) oli peamiselt põhjustatud tegevuse aeglasest ja viivitustega käivitumisest ühisettevõtte esimestel tegevusaastatel ning seda kasutatakse peamiselt järgmiste aastate maksete allkirjastatud toetuslepingutele, mis kehtivad kuni 2021. aasta lõpuni. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 27,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

18.

IMI ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatava ühe miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte 2015. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 966 miljonit eurot ja teinud makseid summas 538,1 miljonit eurot (55,7 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Põhitegevusega seotud täitmata kulukohustuste kõrge määr (427,9 miljonit eurot ehk 44,3 %) oli peamiselt põhjustatud tegevuse aeglasest ja viivitustega käivitumisest ühisettevõtte esimestel tegevusaastatel ning seda kasutatakse peamiselt järgmiste aastate maksete allkirjastatud toetuslepingutele, mis kehtivad kuni 2021. aasta lõpuni. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 27,2 miljonit eurot.

| 19. | Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse katmiseks ettenähtud ühe miljardi euro suurusest summast oli 31. detsembriks 2015 IMI ühisettevõttele teatatud põhitegevusele antavast mitterahalisest toetusest summas 503,1 miljonit eurot, millest 321,8 miljonit eurot ehk 63,9 % oli juhatus heaks kiitnud. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 14,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

19.

Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse katmiseks ettenähtud ühe miljardi euro suurusest summast oli 31. detsembriks 2015 IMI ühisettevõttele teatatud põhitegevusele antavast mitterahalisest toetusest summas 503,1 miljonit eurot, millest 321,8 miljonit eurot ehk 63,9 % oli juhatus heaks kiitnud. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 14,2 miljonit eurot.

IMI ühisettevõtte mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 20. | Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 1,638 miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 351,7 miljonit eurot ja teinud makseid summas 45,9 miljonit eurot (13 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr oli tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames tööstuspartneritega lepingute sõlmimisel. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 1,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte põhi- ja haldustegevuse ELi poolt „Horisont 2020“ kaudu rahastatava 1,638 miljardi euro suuruse rahastamispaketi raames oli ühisettevõte võtnud põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 351,7 miljonit eurot ja teinud makseid summas 45,9 miljonit eurot (13 % põhitegevusega seotud kulukohustusest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr oli tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames tööstuspartneritega lepingute sõlmimisel. ELi rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 1,2 miljonit eurot.

| 21. | Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1,638 miljardi euro suurusest rahastamispaketist oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele deklareeritud 68,6 miljonit eurot. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 2,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

21.

Teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1,638 miljardi euro suurusest rahastamispaketist oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele deklareeritud 68,6 miljonit eurot. Teiste liikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes oli 2,8 miljonit eurot.

MUUD KÜSIMUSED

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 22. | IMI ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. IMI ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,5 % (14). |
| --- | --- |

22.

IMI ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. IMI ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,5 % (14).

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 23. | Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarve täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 12 kohaselt tuleb eelarve täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll).

| 24. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (15). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava. |
| --- | --- |

24.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (15). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.

| 25. | IMI ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (16) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

25.

IMI ühisettevõttel juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (16) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale.

Komisjoni siseauditi talitus

| 26. | Veebruaris 2015 tegi komisjoni siseauditi talitus IMI 2 ühisettevõttes toetuste haldamise eelkontrollide auditi. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel eelkontrolle mõjusamaks muuta, kasutades riskipõhisemat ja tasakaalustatumat lähenemisviisi, ning tugevdada finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite (17) kontrollimenetlusi. IMI 2 ühisettevõte rakendab komisjoni siseauditi talituse soovitusi ning võtab nendes küsimustes arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. |
| --- | --- |

26.

Veebruaris 2015 tegi komisjoni siseauditi talitus IMI 2 ühisettevõttes toetuste haldamise eelkontrollide auditi. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel eelkontrolle mõjusamaks muuta, kasutades riskipõhisemat ja tasakaalustatumat lähenemisviisi, ning tugevdada finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite (17) kontrollimenetlusi. IMI 2 ühisettevõte rakendab komisjoni siseauditi talituse soovitusi ning võtab nendes küsimustes arvesse kontrollikoja tähelepanekuid.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste järelevalve ja aruandlus

| 27. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (18) avaldati IMI 2 ühisettevõtte aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (19). |
| --- | --- |

27.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (18) avaldati IMI 2 ühisettevõtte aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad, valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (19).

Huvide konflikt

| 28. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konflikti kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. |
| --- | --- |

28.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konflikti kohta, sh ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 IMI 2 ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „IMI ühisettevõte“, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Halduskulud katavad ühisettevõtte liikmed. Seitsmenda raamprogrammi tegevuste puhul katavad asutajaliikmed kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi poolt IMI ühisettevõttele eraldatud rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad teadustegevuse kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

8

(9)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

9

(10)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

10

(11)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

12

(13)  Vt 2015. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande lisa, lk 11.

13

(14)  Järelauditi metoodika, tehtud järelauditite arvu ja hõlmatud summade kohta saab täpsemat teavet IMI 2015. aasta tegevusaruandes, lk 107–110. 2015. aastal tehtud järelauditid hõlmasid ühisettevõtte poolt seitsmenda raamprogrammi kaudu rahastatud projekte. „Horisont 2020“ projektide auditi lähenemisviis on esitatud teadusuuringute valdkonna „Horisont 2020“ ühises järelauditi strateegias. „Horisont 2020“ raames ühisettevõtte poolt rahastatavate projektide järelauditeid alustatakse 2016. aastal.

14

(15)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

15

(16)  Selle tegevuse käigus hinnatakse topeltrahastamise ärahoidmiseks ka ELi-väliste allikate kasutust.

16

(17)  IMI toetuslepingu näidis (lisa II, jagu 2 – Aruandlus ja maksed, lk 7) sätestab, et:“[---] 4. „Iga osaleja peab esitama finantsaruannete õigsust kinnitav kontrollitõendi, kui deklareeritud kulud on võrdsed või suuremad kui 375 000 eurot koos kõigi varasemate kuludeklaratsioonidega, mille puhul ei ole finantsaruannete õigsust kinnitavat kontrollitõendit esitatud, ning igal juhul tuleb tõend esitada projekti lõpus iga summa kohta, mille kohta ei ole varem kontrollitõendit esitatud.“

17

4. „Iga osaleja peab esitama finantsaruannete õigsust kinnitav kontrollitõendi, kui deklareeritud kulud on võrdsed või suuremad kui 375 000 eurot koos kõigi varasemate kuludeklaratsioonidega, mille puhul ei ole finantsaruannete õigsust kinnitavat kontrollitõendit esitatud, ning igal juhul tuleb tõend esitada projekti lõpus iga summa kohta, mille kohta ei ole varem kontrollitõendit esitatud.“

(18)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31.

18

(19)  Vt IMI ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruande 5., 6. ja 7. lisa, lk 118–132.

19

---

LISA

Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188) | Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.
  Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.
  Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjassepuutuvate liikmesriikide nõusolek. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54). | Eesmärgid

  Nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 artikli 2 kohaselt on IMI 2 ühisettevõtte eesmärgid järgmised:






  a) | toetada vastavalt määruse (EL) nr 1291/2013 artiklile 25 sellise konkurentsieelse teadus- ja innovatsioonitegevuse väljatöötamist ja elluviimist, mis on liidu konkurentsivõime ja tööstuse valdkonna juhtpositsiooni seisukohalt strateegiliselt tähtis või mille abil lahendatakse konkreetseid ühiskonnaprobleeme, eelkõige nõukogu otsuse 2013/743/EL II ja III osa rakendamist ja eelkõige Euroopa elanike tervise ja heaolu parandamist; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188)

Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.

Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjassepuutuvate liikmesriikide nõusolek.

Ühisettevõtte pädevus

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

Eesmärgid

Nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 artikli 2 kohaselt on IMI 2 ühisettevõtte eesmärgid järgmised:

a)

toetada vastavalt määruse (EL) nr 1291/2013 artiklile 25 sellise konkurentsieelse teadus- ja innovatsioonitegevuse väljatöötamist ja elluviimist, mis on liidu konkurentsivõime ja tööstuse valdkonna juhtpositsiooni seisukohalt strateegiliselt tähtis või mille abil lahendatakse konkreetseid ühiskonnaprobleeme, eelkõige nõukogu otsuse 2013/743/EL II ja III osa rakendamist ja eelkõige Euroopa elanike tervise ja heaolu parandamist;

| b) | aidata kaasa innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele ning eelkõige:






  i) | suurendada Maailma Terviseorganisatsiooni kindlaksmääratud esmatähtsate ravimite kliiniliste uuringute edumäära; |
| --- | --- | --- |

b)

aidata kaasa innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele ning eelkõige:

i)

suurendada Maailma Terviseorganisatsiooni kindlaksmääratud esmatähtsate ravimite kliiniliste uuringute edumäära;

| ii) | võimaluse korral vähendada ravimi väljatöötamisel ravimikontsepti õigeks tunnistamiseni jõudmise aega, nt vähktõve ning immunoloogiliste, respiratoorsete, neuroloogiliste ja neurodegeneratiivsete haiguste puhul; |
| --- | --- |

ii)

võimaluse korral vähendada ravimi väljatöötamisel ravimikontsepti õigeks tunnistamiseni jõudmise aega, nt vähktõve ning immunoloogiliste, respiratoorsete, neuroloogiliste ja neurodegeneratiivsete haiguste puhul;

| iii) | töötada välja uued ravimeetodid suure ja rahuldamata ravivajadusega haigustele (nt Alzheimeri tõbi) ning haigustele ja seisunditele, mille ravi jaoks on vähe turustiimuleid (nt antimikroobne resistentsus); |
| --- | --- |

iii)

töötada välja uued ravimeetodid suure ja rahuldamata ravivajadusega haigustele (nt Alzheimeri tõbi) ning haigustele ja seisunditele, mille ravi jaoks on vähe turustiimuleid (nt antimikroobne resistentsus);

| iv) | töötada välja sellised haiguste diagnostilised ja ravialased biomarkerid, mis on selge kliinilise tähtsusega ja mille on heaks kiitnud seadusandjad; |
| --- | --- |

iv)

töötada välja sellised haiguste diagnostilised ja ravialased biomarkerid, mis on selge kliinilise tähtsusega ja mille on heaks kiitnud seadusandjad;

| v) | vähendada vaktsiinikandidaatide III faasi kliiniliste uuringute ebaõnnestumise määra vaktsiinide tõhususe ja ohutuse varajase prognoosimise uudsete biomarkerite abil; |
| --- | --- |

v)

vähendada vaktsiinikandidaatide III faasi kliiniliste uuringute ebaõnnestumise määra vaktsiinide tõhususe ja ohutuse varajase prognoosimise uudsete biomarkerite abil;

| vi) | parandada praegust ravimite väljatöötamisprotsessi, toetades vahendite, standardite ja lähenemisviiside väljatöötamist reguleeritud tervisetoodete tõhususe, ohutuse ja kvaliteedi hindamiseks. |
| --- | --- |

vi)

parandada praegust ravimite väljatöötamisprotsessi, toetades vahendite, standardite ja lähenemisviiside väljatöötamist reguleeritud tervisetoodete tõhususe, ohutuse ja kvaliteedi hindamiseks.

Juhtimine

IMI 2 ühisettevõtte juhtimisorganid on: i) juhatus; ii) tegevdirektor; iii) teaduskomitee; iv) riigi

esindajate rühm ja v) sidusrühmade foorum. Juhatus võib luua ka muid nõuandvaid rühmasid.

Juhatus koosneb kümnest juhatuse liikmest, kes esindavad võrdselt kahte ühisettevõtte liiget: Euroopa Liitu, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Juhatus kannab üldist vastutust IMI 2 ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise üle järelevalvet.

Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning teda toetab haldusosakond. Tegevdirektor on IMI 2 ühisettevõtte seaduslik esindaja ja täidab ühisettevõtte eelarvet.

IMI 2 ühisettevõtte nõuandvad organid on teaduskomitee, riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum.

Juhatuse loodud strateegiline juhtrühm tagab teatud strateegilistes valdkondades IMI 2 ühisettevõtte tegevuse koordineerimise ja tegutseb selle nimel, et uute teemade arendamine oleks läbipaistvam ja mõjusam.

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

315 255 931  eurot kulukohustusteks

195 397 810  eurot makseteks

Nimetatud summad sisaldavad 2014. aastast üle kantud assigneeringuid ning ei sisalda aasta jooksul sisse nõutud summasid.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

35 ajutist töötajat ja 9 lepingulist töötajat 2015. aasta ametikohtade loetelus. Täidetud on 31 ajutist ja 4 lepingulist ametikohta. Neist 80 % on suunatud otseselt põhitegevuse toetamisele.

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

IMI 2 ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruanne on kättesaadav aadressil

www.imi.europa.eu

Allikas: IMI 2 ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 12 ja 13. | Ühisettevõttel on hea meel positiivse järelduse üle, mille kontrollikoda tegi raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta, samuti 2015. aasta raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
  Ühisettevõte haldab rahastamist jätkuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja projektides osalejate usaldamise kaudu, tagades ühtlasi piisava kontrolli ja vastutuse. |
| --- | --- |

12 ja 13.

Ühisettevõttel on hea meel positiivse järelduse üle, mille kontrollikoda tegi raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta, samuti 2015. aasta raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Ühisettevõte haldab rahastamist jätkuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja projektides osalejate usaldamise kaudu, tagades ühtlasi piisava kontrolli ja vastutuse.

| 15. | 2015. aasta lõplik eelarve- ja finantsjuhtimise aruanne saadeti kõigile sidusrühmadele 30. märtsil 2016. Seega saab audiitorite nõutud metoodikaparandusi rakendada alles 2016. aasta aruandes.
  Alates 2015. aasta septembrist täidab IMI JU peaarvepidaja ülesannet Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Üksikasjade eri tase tuleneb komisjoni aruandetavadest. IMI JU toetab igati kontrollikoja soovitust kehtestada eelarvearuannete suunised. |
| --- | --- |

15.

2015. aasta lõplik eelarve- ja finantsjuhtimise aruanne saadeti kõigile sidusrühmadele 30. märtsil 2016. Seega saab audiitorite nõutud metoodikaparandusi rakendada alles 2016. aasta aruandes.

Alates 2015. aasta septembrist täidab IMI JU peaarvepidaja ülesannet Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Üksikasjade eri tase tuleneb komisjoni aruandetavadest. IMI JU toetab igati kontrollikoja soovitust kehtestada eelarvearuannete suunised.

| 20. | IMI2 (programmi „Horisont 2020“) raames maksti 45,9 miljonit eurot allakirjutatud toetuslepingute eelrahastusena. Esimesed väljamaksetaotlused olid sissenõutavad 2016. aasta I kvartalis. |
| --- | --- |

20.

IMI2 (programmi „Horisont 2020“) raames maksti 45,9 miljonit eurot allakirjutatud toetuslepingute eelrahastusena. Esimesed väljamaksetaotlused olid sissenõutavad 2016. aasta I kvartalis.

| 21. | Nõukogu määruses ühisettevõtte IMI 2 asutamise kohta on sätestatud, et EFPIA ettevõtete osalus programmis on 1,425 miljardit eurot mitterahalise osalusena. Programmi IMI 2 raames sõlmitud 11 toetuslepingut sisaldavad kulukohustusi 123,5 miljonit eurot mitterahalise osalusena. IMI 2 kiitis heaks 47,2 miljonit eurot pärast saadud audititõendi eelnevat läbivaatamist. |
| --- | --- |

21.

Nõukogu määruses ühisettevõtte IMI 2 asutamise kohta on sätestatud, et EFPIA ettevõtete osalus programmis on 1,425 miljardit eurot mitterahalise osalusena. Programmi IMI 2 raames sõlmitud 11 toetuslepingut sisaldavad kulukohustusi 123,5 miljonit eurot mitterahalise osalusena. IMI 2 kiitis heaks 47,2 miljonit eurot pärast saadud audititõendi eelnevat läbivaatamist.

| 23. | Ühisettevõtte IMI 2 juhatus võttis pettusevastase strateegia vastu 22. juulil 2015. Strateegia on kooskõlas teadusuuringute valdkonna ühise pettusevastase strateegiaga, mis võeti vastu 7. veebruaril 2015.
  Ühisettevõtte IMI 2 pettusevastane strateegia kehtestab põhimõtted ja meetmed, kuidas käsitleda teadusuuringute valdkonna ühise pettusevastase strateegiaga ühiseid riske ning samuti konkreetseid riske, mis tulenevad ühisettevõtte eriolemusest (avaliku ja erasektori partnerlus) ja tegevuse eripärast. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte IMI 2 juhatus võttis pettusevastase strateegia vastu 22. juulil 2015. Strateegia on kooskõlas teadusuuringute valdkonna ühise pettusevastase strateegiaga, mis võeti vastu 7. veebruaril 2015.

Ühisettevõtte IMI 2 pettusevastane strateegia kehtestab põhimõtted ja meetmed, kuidas käsitleda teadusuuringute valdkonna ühise pettusevastase strateegiaga ühiseid riske ning samuti konkreetseid riske, mis tulenevad ühisettevõtte eriolemusest (avaliku ja erasektori partnerlus) ja tegevuse eripärast.

| 26. | IMI rakendab tegevusi, mis lepiti kokku komisjoni siseauditi talitusega ja on sätestatud 13. märtsil 2015 heakskiidetud tegevuskavas.
  IMI on rakendanud soovituse tugevdada finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite kontrollimenetlusi, mille komisjoni siseauditi talitus on võtnud teadmiseks. Sellega seoses on IMI kehtestanud standardse töökorra, finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite läbivaatamise sisesuunised ning üksikasjalikumad suunised toetuse saajatele ja kontrollitõendite audiitoritele. Kehtestatud on erisuunised EFPIA ettevõtetele, kes tegutsevad sertifitseeritud metoodika järgi ja koostavad projekti lõpus finantsaruannete õigsust kinnitavad kontrollitõendid.
  Komisjoni siseauditi talitus kinnitas, et IMI juhtkond rakendas soovituse kasutada eelkontrollide jaoks riskipõhist lähenemist, kasutades olemasoleva süsteemi riskihindamist ja ühtlustades siseprotsesse. |
| --- | --- |

26.

IMI rakendab tegevusi, mis lepiti kokku komisjoni siseauditi talitusega ja on sätestatud 13. märtsil 2015 heakskiidetud tegevuskavas.

IMI on rakendanud soovituse tugevdada finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite kontrollimenetlusi, mille komisjoni siseauditi talitus on võtnud teadmiseks. Sellega seoses on IMI kehtestanud standardse töökorra, finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite läbivaatamise sisesuunised ning üksikasjalikumad suunised toetuse saajatele ja kontrollitõendite audiitoritele. Kehtestatud on erisuunised EFPIA ettevõtetele, kes tegutsevad sertifitseeritud metoodika järgi ja koostavad projekti lõpus finantsaruannete õigsust kinnitavad kontrollitõendid.

Komisjoni siseauditi talitus kinnitas, et IMI juhtkond rakendas soovituse kasutada eelkontrollide jaoks riskipõhist lähenemist, kasutades olemasoleva süsteemi riskihindamist ja ühtlustades siseprotsesse.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 473/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 473/66

---

ARUANNE

Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alaste teadusuuringute ühisettevõtte eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2016/C 473/08)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–5 | 67 |
| KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE | 6 | 67 |
| KINNITAV AVALDUS | 7–14 | 68 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 69 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13–14 | 69 |
| KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | 15–20 | 69 |
| 2015. aasta eelarve täitmine | 15–16 | 69 |
| Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 17–19 | 69 |
| Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 20 | 70 |
| MUUD KÜSIMUSED | 21–25 | 70 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 21 | 70 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 22–24 | 70 |
| Komisjoni siseauditi talitus | 25 | 70 |
| VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED | 26–27 | 70 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 26 | 70 |
| Huvide konfliktid | 27 | 70 |
| LISA | | 72 |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–5

67

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

6

67

KINNITAV AVALDUS

7–14

68

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

69

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13–14

69

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

15–20

69

2015. aasta eelarve täitmine

15–16

69

Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

17–19

69

Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

20

70

MUUD KÜSIMUSED

21–25

70

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

21

70

Pettustevastase tegevuse strateegia

22–24

70

Komisjoni siseauditi talitus

25

70

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

26–27

70

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

26

70

Huvide konfliktid

27

70

LISA

72

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tehnoloogia-alaseid tegevusi. Ühisettevõte hakkas iseseisvalt tööle 10. augustil 2007. Juunis 2014 (2) muutis nõukogu algset määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tehnoloogia-alaseid tegevusi. Ühisettevõte hakkas iseseisvalt tööle 10. augustil 2007. Juunis 2014 (2) muutis nõukogu algset määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  — | määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

—

määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu;

| — | kaheosaline arendusetapp (2008–2013, pikendatud 2015. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR ja mille käigus luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

—

kaheosaline arendusetapp (2008–2013, pikendatud 2015. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR ja mille käigus luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| — | kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad ettevõtted ja sidusrühmad; selles etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad ettevõtted ja sidusrühmad; selles etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine.

| 3. | Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (3) raames tegi nõukogu ühisettevõttele ülesandeks jätkata ühtse Euroopa taeva kontekstis lennuliikluse korraldamise ja eriti kooskõlastatud lähenemisviisiga seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et saavutada püstitatud tulemuseesmärgid. „Horisont 2020“ raames rakendatav SESAR II programm käivitati aastal 2015 (4). |
| --- | --- |

3.

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (3) raames tegi nõukogu ühisettevõttele ülesandeks jätkata ühtse Euroopa taeva kontekstis lennuliikluse korraldamise ja eriti kooskõlastatud lähenemisviisiga seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et saavutada püstitatud tulemuseesmärgid. „Horisont 2020“ raames rakendatav SESAR II programm käivitati aastal 2015 (4).

| 4. | Ühisettevõte SESAR loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõte SESAR loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu.

| 5. | Programmi SESAR I arendusetapi (2008–2015) eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt (5). ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. ELi osalus programmi SESAR II kasutuselevõtu etapis (2014–2024) on 585 miljonit eurot ja see rahastatakse programmist „Horisont 2020“. Uute „Horisont 2020“ liikmelepingute alusel on Eurocontroli eeldatav panus umbkaudu 500 miljonit eurot ning lennundustööstuse muude partnerite panus ligi 720,7 miljonit eurot. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

5.

Programmi SESAR I arendusetapi (2008–2015) eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt (5). ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. ELi osalus programmi SESAR II kasutuselevõtu etapis (2014–2024) on 585 miljonit eurot ja see rahastatakse programmist „Horisont 2020“. Uute „Horisont 2020“ liikmelepingute alusel on Eurocontroli eeldatav panus umbkaudu 500 miljonit eurot ning lennundustööstuse muude partnerite panus ligi 720,7 miljonit eurot. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest, sh ühisettevõtte (või erasektori audiitorühingute) poolt toetusesaaja juures tehtud järelauditite kvaliteedikontrolli läbivaatamine. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite asjaomasest tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2015. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (11) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (11) sätestatud nõuetele.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

2015. aasta eelarve täitmine

| 15. | 2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 81,7 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 136,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 82,3 %. Maksete assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt sellest, et esimeste „Horisont 2020“ projektikonkursside käivitamine viibis ning sellega seotud toetuslepingud kirjutati alla alles 2016. aasta alguses. |
| --- | --- |

15.

2015. aasta lõplik eelarve sisaldas 81,7 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 136,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 82,3 %. Maksete assigneeringute oodatust väiksem rakendusmäär oli tingitud peamiselt sellest, et esimeste „Horisont 2020“ projektikonkursside käivitamine viibis ning sellega seotud toetuslepingud kirjutati alla alles 2016. aasta alguses.

| 16. | 29 % kõigist 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (74,5 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja riigihangete lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 71 % olid üldised kulukohustused (nendega seotud hangetes ei olnud ühtegi pakkujat veel edukaks tunnistatud). 2015. aastal oli suur üldiste kulukohustuste määr tingitud sellest, et „Horisont 2020“ esimesed projektikonkursid, mille toetussumma oli 51,5 miljonit eurot, käivitati 2015. aasta teisel poolel ning asjaomased toetuslepingud sõlmitakse 2016. aastal. |
| --- | --- |

16.

29 % kõigist 2015. aastal tegevusega seotud kulukohustustest (74,5 miljonit eurot) olid individuaalsed kulukohustused, mis põhinesid toetuste andmise ja riigihangete lõpetatud menetlustel. Ülejäänud 71 % olid üldised kulukohustused (nendega seotud hangetes ei olnud ühtegi pakkujat veel edukaks tunnistatud). 2015. aastal oli suur üldiste kulukohustuste määr tingitud sellest, et „Horisont 2020“ esimesed projektikonkursid, mille toetussumma oli 51,5 miljonit eurot, käivitati 2015. aasta teisel poolel ning asjaomased toetuslepingud sõlmitakse 2016. aastal.

Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 17. | Seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist rahastatud tegevus- ja halduseelarvetest, mille kogusumma oli 892,8 miljonit eurot, (12) võttis ühisettevõte kulukohustusi summas 827,4 miljonit eurot ja tegi makseid summas 651,1 miljonit eurot (78,7 % kulukohustustest). Täitmata kulukohustused summas 176,3 miljonit eurot (27,1 %) kasutatakse järgmiste aastate makseteks kehtivatele seitsmenda raamprogrammi ja üleeuroopalise transpordivõrgu toetuslepingutele, mis sõlmitakse eeldatavasti 2016. aasta lõpuks (13). |
| --- | --- |

17.

Seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist rahastatud tegevus- ja halduseelarvetest, mille kogusumma oli 892,8 miljonit eurot, (12) võttis ühisettevõte kulukohustusi summas 827,4 miljonit eurot ja tegi makseid summas 651,1 miljonit eurot (78,7 % kulukohustustest). Täitmata kulukohustused summas 176,3 miljonit eurot (27,1 %) kasutatakse järgmiste aastate makseteks kehtivatele seitsmenda raamprogrammi ja üleeuroopalise transpordivõrgu toetuslepingutele, mis sõlmitakse eeldatavasti 2016. aasta lõpuks (13).

| 18. | Ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1 254,5 miljoni euro suurusest rahastamispaketist (670,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 584,3 miljonit eurot lennundustööstuselt) oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele teatatud toetusest summas 986 miljonit eurot (500,9 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 485,1 miljonit eurot lennundustööstuselt). Teatatud toetustest on 742,7 miljonit eurot (75,3 %) haldusnõukogu poolt heaks kiidetud (348,5 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 394,2 miljonit eurot lennundustööstuselt). Eurocontrolilt saadud valideerimata mitterahalise toetuse (152,4 miljonit eurot) suhteliselt suur summa annab tunnistust viivitustest 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamisel ühisettevõttele. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõtte põhitegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1 254,5 miljoni euro suurusest rahastamispaketist (670,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 584,3 miljonit eurot lennundustööstuselt) oli 31. detsembriks 2015 ühisettevõttele teatatud toetusest summas 986 miljonit eurot (500,9 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 485,1 miljonit eurot lennundustööstuselt). Teatatud toetustest on 742,7 miljonit eurot (75,3 %) haldusnõukogu poolt heaks kiidetud (348,5 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 394,2 miljonit eurot lennundustööstuselt). Eurocontrolilt saadud valideerimata mitterahalise toetuse (152,4 miljonit eurot) suhteliselt suur summa annab tunnistust viivitustest 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamisel ühisettevõttele.

| 19. | 2015. aasta lõpus oli ühisettevõtte halduskulude summa 64,5 miljonit eurot, mis jagunes järgmiselt: 21,9 miljonit eurot (33,9 %) kattis EL, 21,4 miljonit eurot (33,9 %) Eurocontrol ning 21,2 miljonit eurot (32,9 %) lennundustööstus. |
| --- | --- |

19.

2015. aasta lõpus oli ühisettevõtte halduskulude summa 64,5 miljonit eurot, mis jagunes järgmiselt: 21,9 miljonit eurot (33,9 %) kattis EL, 21,4 miljonit eurot (33,9 %) Eurocontrol ning 21,2 miljonit eurot (32,9 %) lennundustööstus.

Ühisettevõtte SESAR mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 20. | Nagu eespool märgitud (punktid 5 ja 16), ei olnud „Horisont 2020“ toetuslepingud ja kahepoolsed lepingud Eurocontroli ja lennundustööstusega 2015. aasta lõpus veel sõlmitud. |
| --- | --- |

20.

Nagu eespool märgitud (punktid 5 ja 16), ei olnud „Horisont 2020“ toetuslepingud ja kahepoolsed lepingud Eurocontroli ja lennundustööstusega 2015. aasta lõpus veel sõlmitud.

MUUD KÜSIMUSED

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 21. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ning teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 0,7 % (14). |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ning teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 0,7 % (14).

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 22. | Ühisettevõtte SESAR finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) (15). |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõtte SESAR finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täitmisel rakendada mõjusat ja tõhusat sisekontrolli (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) (15).

| 23. | Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (16). 2015. aastal koostas ühisettevõte Euroopa Komisjoni metoodika alusel oma pettusevastase strateegia ning tegevuskava, võttes arvesse ühisettevõtte 2015. aastal tehtud pettusevastase riskihindamise tulemusi. |
| --- | --- |

23.

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti 2012. aasta juulis vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (16). 2015. aastal koostas ühisettevõte Euroopa Komisjoni metoodika alusel oma pettusevastase strateegia ning tegevuskava, võttes arvesse ühisettevõtte 2015. aastal tehtud pettusevastase riskihindamise tulemusi.

| 24. | Ühisettevõttel SESAR juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (17) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõttel SESAR juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõte rakendab tegevuskavas sisalduvaid meetmeid, nagu komisjoni andmebaaside kasutamine välja jäetud organisatsioonide tuvastamiseks ja võimaliku topeltrahastamise avastamiseks, (17) ning seda tehakse vastavalt kokkulepitud ajakavale.

Komisjoni siseauditi talitus

| 25. | 2015. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte tegevuse juhtimist ja ajakohastatud üldkava. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel parandada üldkava ajakohastamist ja iga-aastast aruandlust, järelevalve ja aruandluse osas parandada koordineerimist SESARi kasutuselevõtu asutusega ja määrata uued SESARi töörühmad. Ühisettevõte SESAR on koostanud soovituste rakendamiseks üksikasjaliku tegevuskava. |
| --- | --- |

25.

2015. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte tegevuse juhtimist ja ajakohastatud üldkava. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel parandada üldkava ajakohastamist ja iga-aastast aruandlust, järelevalve ja aruandluse osas parandada koordineerimist SESARi kasutuselevõtu asutusega ja määrata uued SESARi töörühmad. Ühisettevõte SESAR on koostanud soovituste rakendamiseks üksikasjaliku tegevuskava.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 26. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (18) avaldati ühisettevõtte SESAR aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad ja valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (19). |
| --- | --- |

26.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele (18) avaldati ühisettevõtte SESAR aasta tegevusaruandes konkreetsed teadusuuringute tulemusi puudutavad näitajad (tulemusnäitajad ja valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajad) (19).

Huvide konfliktid

| 27. | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. |
| --- | --- |

27.

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

2

(3)  Raamprogramm „Horisont 2020“ võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

3

(4)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

4

Lisas

(5)  Ühisettevõtte halduskulude puhul otsustab haldusnõukogu, kui suure osa kapitalist iga liige tema poolt märgitud osaga võrdeliselt sisse maksma peab, ning määrab kindlaks ajavahemiku, mille jooksul liikmed peavad oma osamakse tegema.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

7

(8)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  Ühisettevõtte SESAR kogu eelarve seitsmenda raamprogrammi ja üleeuroopalise transpordivõrgu programmidele (892,8 miljonit eurot) hõlmab 700 miljoni euro suurust ELi rahalist toetust, mida rahastavad seitsmes raamprogramm ja üleeuroopalise transpordivõrgu programm, 165 miljoni euro suurust rahalist toetust Eurocontrolilt ning 27,8 miljoni euro suurust toetust lennundustööstuse liikmetelt.

12

(13)  Vt 2015. aasta tegevusaruanne, lk 20.

13

(14)  Vt ühisettevõtte SESAR aasta tegevusaruande lk 68.

14

(15)  Artikkel 25a.

15

a

(16)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus, ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

16

(17)  Selle tegevuse käigus hinnatakse topeltrahastamise ärahoidmiseks ka ELi-väliste allikate kasutust.

17

(18)  Määruse (EL) nr 1291/2013 artikkel 31.

18

(19)  Vt tegevusaruande projekt, 21. aprill 2016, lisad 8–10, lk 112–116.

19

---

LISA

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008).
  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on muudetud määrusega (EL) nr 721/2014) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:






  — | SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008).

Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024

Ühisettevõtte pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on muudetud määrusega (EL) nr 721/2014)

Eesmärgid

Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

—

SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid;

| — | SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

—

SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi; |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi;

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust; |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust;

| — | lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

Juhtimine

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida viimati muudeti määrusega (EL) nr 721/2014)

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu ülesanded:

| a) | võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

| d) | anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle; |
| --- | --- |

d)

anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

| e) | kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

e)

kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

| f) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; |
| --- | --- |

f)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle;

| g) | võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

| h) | võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

| k) | teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

k)

teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

| l) | kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord; |
| --- | --- |

l)

kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord;

| m) | määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral; |
| --- | --- |

m)

määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral;

| n) | otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle; |
| --- | --- |

n)

otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle;

| o) | muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud; |
| --- | --- |

o)

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

| p) | võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

p)

võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

Tegevdirektor

Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda ja raamatupidamise aastaaruannet sõltumatu välisaudiitor (vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade artiklile 106)

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament ja nõukogu

2015. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Ühisettevõtte SESAR 2015. aasta esialgne raamatupidamise aastaaruanne

Eelarve

30 229 774  eurot kulukohustusteks („SESAR 1“ FP7/TEN-T)

126 733 842  eurot makseteks („SESAR 1“ FP7/TEN-T)

ja

51 470 000  eurot kulukohustusteks („SESAR2020“„Horisont 2020“)

10 300 000  eurot makseteks („SESAR2020“„Horisont 2020“)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2015

2015. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 39 ajutise töötaja ning kolme lähetatud riikliku eksperdi ametikohta. Kokku 42 ametikohta, millest 2015. aasta lõpu seisuga oli täidetud 41:

| — | 35 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt; |
| --- | --- |

—

35 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt;

| — | 1 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötaja; |
| --- | --- |

—

1 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötaja;

| — | 2 lepingulist töötajat; |
| --- | --- |

—

2 lepingulist töötajat;

| — | 3 lähetatud riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

3 lähetatud riiklikku eksperti.

Töötajate jaotus vastavalt ülesannetele

Põhitegevus: 22

Toetav tegevus: 6

Haldusülesanded: 12

Tegevdirektor: 1

2015. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte 2015. aasta tegevusaruannet aadressil

http://www.sesarju.eu/ (aruanne avaldatakse juuli alguses, vajaduse korral on saadaval aasta tegevusaruande projekt)

Allikas: ühisettevõtte SESAR edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 15. | Ühisettevõte soovib rõhutada, et esimeste „Horisont 2020“ projektikonkursside kahekuune viibimine ei sõltunud ühisettevõttest. Peamine põhjus oli toetuste ettevalmistamise ja hindamise IT-vahendi märkimisväärne muutmine. „Horisont 2020“ toetusmenetluste range järgimise tõttu sai esimesed toetuslepingud allkirjastada alles jaanuaris 2016. Seonduvad 2015. aasta maksete assigneeringud kanti täies mahus üle 2016. aasta eelarvesse. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte soovib rõhutada, et esimeste „Horisont 2020“ projektikonkursside kahekuune viibimine ei sõltunud ühisettevõttest. Peamine põhjus oli toetuste ettevalmistamise ja hindamise IT-vahendi märkimisväärne muutmine. „Horisont 2020“ toetusmenetluste range järgimise tõttu sai esimesed toetuslepingud allkirjastada alles jaanuaris 2016. Seonduvad 2015. aasta maksete assigneeringud kanti täies mahus üle 2016. aasta eelarvesse.

| 16. | Ühisettevõte soovib rõhutada, et ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T-ga seotud eelarve individuaalsete kulukohustuste kasutamise määr on 92 %. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõte soovib rõhutada, et ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T-ga seotud eelarve individuaalsete kulukohustuste kasutamise määr on 92 %.

| 18. | Ühisettevõte soovib rõhutada, et Eurocontrol esitas 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande 2015. aastal. Ühisettevõte ei saanud siiski teatud põhielementide puudumise tõttu valideerida Eurocontroli raamatupidamise aastaaruannet täies mahus. Vahepeal on saabunud puuduv teave ja hindamine on viimases etapis. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte soovib rõhutada, et Eurocontrol esitas 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande 2015. aastal. Ühisettevõte ei saanud siiski teatud põhielementide puudumise tõttu valideerida Eurocontroli raamatupidamise aastaaruannet täies mahus. Vahepeal on saabunud puuduv teave ja hindamine on viimases etapis.

---