# Uradni list C 451/2. d

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 451 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 592. december 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 451

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 592. december 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 31. zasedanje je potekalo od 13. do 15. junija 2016 v Windhoeku (Namibija). |
| 2016/C 451/01 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 13. junija 2016 | 1 |
| 2016/C 451/02 | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek, 14. junija 2016 | 5 |
| 2016/C 451/03 | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 15. junija 2016 | 10 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

31. zasedanje je potekalo od 13. do 15. junija 2016 v Windhoeku (Namibija).

2016/C 451/01

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 13. junija 2016

1

2016/C 451/02

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek, 14. junija 2016

5

2016/C 451/03

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 15. junija 2016

10

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

31. zasedanje je potekalo od 13. do 15. junija 2016 v Windhoeku (Namibija).

| 2.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 451/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 13. JUNIJA 2016

(2016/C 451/01)

Vsebina

| Uradna ustanovna seja | 1 |
| --- | --- |

| Seja skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje s 30. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (OJ C 179, 18.5.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 12. junija 2016 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov (catch-the-eye) | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 30. zasedanju skupne parlamentarne skupščine | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Preprečevanje in obvladovanje epidemij | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 13. junija 2016

(Seja se je začela ob 11.15)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

predsednik namibijske državne skupščine Peter Hitjitevi Katjavivi, predsedujoča sopredsednica skupne parlamentarne skupščine Michèle Rivasi, sopredsednik skupne parlamentarne skupščine Netty Baldeh in podpredsednik Republike Namibije Nickey Iyambo.

(Seja je bila prekinjena ob 12.35 in se je nadaljevala ob 15.12.)

PREDSEDUJOČI: Netty BALDEH

Sopredsednik

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP102.023)

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje s 30. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (OJ C 179, 18.5.2016).

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 12. junija 2016

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva 12. junija 2016.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| a) | Misija za ugotavljanje dejstev na Lampeduso bo potekala od 13. do 15. julija 2016. |
| --- | --- |

a)

Misija za ugotavljanje dejstev na Lampeduso bo potekala od 13. do 15. julija 2016.

| b) | Avgusta 2016 bosta v Gabon in Zambijo odšli misiji za opazovanje parlamentarnih volitev, če bo skupščina za to prejela povabilo od pristojnih organov obeh držav. |
| --- | --- |

b)

Avgusta 2016 bosta v Gabon in Zambijo odšli misiji za opazovanje parlamentarnih volitev, če bo skupščina za to prejela povabilo od pristojnih organov obeh držav.

| c) | Točna lokacija 13. regionalnega srečanja od 21. do 23. septembra in 32. zasedanja od 19. do 21. decembra 2016 v Srednji Afriki bo posredovana do 15. julija 2016. |
| --- | --- |

c)

Točna lokacija 13. regionalnega srečanja od 21. do 23. septembra in 32. zasedanja od 19. do 21. decembra 2016 v Srednji Afriki bo posredovana do 15. julija 2016.

4.   Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj

Komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica se je v svoji izjavi osredotočil na prihodnost Sporazuma iz Cotonouja, ki bo prenehal veljati leta 2020. Komisar sicer priznava edinstveno naravo sporazuma, vendar poudarja potrebo po tem, da se ga prilagodi spreminjajočemu se okolju in nastanku svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe in migracije. Komisar je predstavil rezultate javnega posvetovanja in tudi sporočil, da bo EU v kratkem pregledala Evropsko soglasje o razvoju z namenom, da v razvojno politiko v celoti vključi cilje trajnostnega razvoja in izid 21. konference OZN o podnebnih spremembah (COP 21).

5.   Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov (catch-the-eye)

Govorili so: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenija), Adjedoue Weidou (Čad), Abdoulaye Toure (Slonokoščena obala), Babiker Mohamed Toum (Sudan) in Michael Gahler.

V izmenjavi mnenj so se osredotočili na prihodnost partnerstva AKP-EU in sporazumov o gospodarskem partnerstvu. Udeleženci so prav tako postavili vprašanja v zvezi s povezavo med varnostjo in razvojem, pogojevanjem pomoči, trgovino z ljudmi, posledicami možnega Brexita na financiranje iz Evropskega razvojnega sklada in novim zavezništvom za prehransko varnost in prehrano. Izražena je bila potreba po boljši povezavi med programi za razvoj in humanitarno pomočjo.

Komisar Neven Mimica je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku catch-the-eye.

6.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 22 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Neven Mimica je ustno odgovarjal na dodatna vprašanja v povezavi z naslednjimi izvornimi vprašanji:

| | vprašanje številka 3, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge, o begunskih taboriščih v Afriki; |
| --- | --- |

vprašanje številka 3, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge, o begunskih taboriščih v Afriki;

| | vprašanje števila 5, ki ga je zastavil Pedro Silva Pereira, o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (EPA) z Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC); |
| --- | --- |

vprašanje števila 5, ki ga je zastavil Pedro Silva Pereira, o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (EPA) z Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC);

| | vprašanje številka 15, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena), o političnem dialogu z Burundijem; |
| --- | --- |

vprašanje številka 15, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena), o političnem dialogu z Burundijem;

| | vprašanje številka 16, ki ga je zastavila Spès-Caritas Njebarikanuye iz Burundija (nadomeščal jo je Agathon Rwasa), o prihodnosti AKP-EU; |
| --- | --- |

vprašanje številka 16, ki ga je zastavila Spès-Caritas Njebarikanuye iz Burundija (nadomeščal jo je Agathon Rwasa), o prihodnosti AKP-EU;

| | vprašanje števila 17, ki ga je zastavila Marlene Mizzi, o tropskem ciklonu Winston na Fidžiju; |
| --- | --- |

vprašanje števila 17, ki ga je zastavila Marlene Mizzi, o tropskem ciklonu Winston na Fidžiju;

| | vprašanje številka 22, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o evropskem financiranju zdravstvene infrastrukture po izbruhu virusa ebole. |
| --- | --- |

vprašanje številka 22, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o evropskem financiranju zdravstvene infrastrukture po izbruhu virusa ebole.

Avtor vprašanja številka 2 ni imel dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 1, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 19, 20, 21 niso bili navzoči.

7.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 30. zasedanju skupne parlamentarne skupščine

Dokument o ukrepu, ki sta ga sprejeli Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje o resolucijah, sprejetih na skupni parlamentarni skupščini v Bruslju decembra 2015, je bil priložen dokumentaciji.

8.   Preprečevanje in obvladovanje epidemij

Razprava brez resolucije

Dr. Quazi Monirul Islam, predstavnik svetovne zdravstvene organizacije v Namibiji, je opisal najnovejše dogodke in nedavni napredek v boju proti štirim bistvenim prenosljivim boleznim, ki najbolj prizadenejo države v razvoju, in sicer virusu ebole, rumeni mrzlici, virusu zika in malariji.

Govorili so: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabon), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Samoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Čad), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Mauritius) in Domenico Rosa (Komisija).

Udeleženci so poudarili, da je pravica do zdravja temeljna pravica, ki jo je treba zagotoviti, in da ima jasno vzročno-posledično razmerje z dostojnimi življenjskimi razmerami. Zdravstvena vprašanja je treba reševati na svetovni ravni in temeljito, zlasti ker se virusi po celinah lahko razširijo v nekaj urah. Obstaja jasna povezava med zdravjem in bogastvom in razvojno sodelovanje mora prispevati k ustvarjanju pogojev za učinkovitejše zdravstvene sisteme v državah v razvoju. Izpostavljeni sta bili tudi skladnost politik in boljša usklajenost med ministrstvi, saj boljše družbeno-ekonomske razmere (zlasti kar zadeva vodo, kanalizacijo, prehrano in stanovanjske razmere) znatno vplivajo na boljše zdravstvene pogoje. Izpostavljena je bila problematika večje odpornosti na antibiotike, ki postaja svetovna nevarnost.

Dr. Quazi Monirul Islam je zaključil razpravo.

9.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yvesa Somvilla

Predsednik spremljevalnega odbora AKP in član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yves Somville je predstavil poročilo o dejavnostih odbora s posebnim poudarkom na sedanjih razpravah o postopkih po prenehanju veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja.

Govorila sta: Domenico Rosa (Komisija) in Michael Gahler.

(Seja se je končala ob 18.40.)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(predsedujoča)

Sopredsednika

Leonard-Emile OGNIMBA(predsedujoči)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 2.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 451/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 14. JUNIJA 2016

(2016/C 451/02)

Vsebina

| 1. | Izjava Lilianne Ploumen, nizozemske ministrice za zunanjo trgovino in razvojno sodelovanje, predsedujoče Svetu EU | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Ingrid Olge Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrice Republike Kongo za načrtovanje, statistiko in regionalno povezovanje, predsedujoče Svetu AKP | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Čas za vprašanja Svetu | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Razprava s Svetom – brez seznama govornikov | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za države AKP | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Poročilo o 12. regionalni seji južnoafriške regije, ki je potekala od 20. do 22. aprila 2016 v mestu Gaborone (Bocvana) – poročilo sopredsednikov | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 12. junija 2016 (nadaljevanje) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nujna tema št. 1: predvolilne in varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Izboljšanje participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Zbirna poročila z delavnic | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Vpliv padca cene nafte in drugih strateških proizvodov na gospodarstva držav AKP | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Nujna tema št. 2: Posilstva ter nasilje nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 14. JUNIJA 2016

(Seja se je začela ob 9.15.)

PREDSEDUJOČA: Michèle RIVASI

Sopredsednica

1.   Izjava Lilianne Ploumen, nizozemske ministrice za zunanjo trgovino in razvojno sodelovanje, predsedujoče Svetu EU

Lilianne Ploumen, nizozemska ministrica za zunanjo trgovino in razvojno sodelovanje in predsedujoča Svetu EU, je poudarila prelomne dosežke v letu 2015: agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in nove cilje trajnostnega razvoja, akcijski program za financiranje razvoja iz Adis Abebe ter novi sporazum o podnebnih spremembah COP 21. Zdaj je čas za izvajanje in spremljanje teh programov ter zavez, ki se morajo odražati tako v notranjih kot v zunanjih politikah EU.

Predsedujoča Svetu je pozvala k nadaljevanju in krepitvi sodelovanja med EU in državami AKP pri prihodnjih skupnih izzivih, pri čemer je poudarila migracije, mir in varnost ter trgovino. EU je ocenjevala dosežke in pomanjkljivosti Sporazuma iz Cotonouja ter pripravljala možnosti za prihodnji okvir partnerstva med EU in državami AKP, da bi ob koncu leta 2016 predstavila svoja priporočila. Skupna parlamentarna skupščina je bila eden ključnih forumov v tem postopku. Vse ideje, ki bi lahko doprinesle k sodobnemu in enakopravnemu partnerstvu v prihodnosti, so bile dobrodošle.

2.   Izjava Ingrid Olge Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrice Republike Kongo za načrtovanje, statistiko in regionalno povezovanje, predsedujoče Svetu AKP

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrica Republike Kongo za načrtovanje, statistiko in regionalno povezovanje in predsedujoča Svetu AKP, je predstavila postopek priprav držav AKP na prihodnje odnose z EU. Skupina uglednih osebnosti je v poročilu, ki so ga predstavili na 8. vrhunskem srečanju voditeljev držav in vlad držav AKP v Port Moresbyju v Papui Novi Gvineji od 30. maja do 1. junija 2016, pozvala h krepitvi odnosov med EU in državami AKP ter poudarila številne prihodnje izzive držav AKP, kot so agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in iskanje ustreznih virov za njeno financiranje, spodbujanje močne, vključujoče in poštene gospodarske rasti, migracije, nevarnosti za stabilnost in varnost ter negativne posledice nezakonitih finančnih tokov. Govorka se je nato osredotočila na vprašanja o večstranski trgovini ter trgovini med EU in državami AKP, pri čemer je poudarila potrebo po prožnejših zahtevah v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, saj bi tako k njim lahko pristopile tudi najmanj razvite države. Skupina AKP je izrazila željo po ohranitvi Evropskega razvojnega sklada in globljih ter močnejših odnosih med EU in državami AKP. Menila je, da mora skupina AKP graditi na sodelovanju jug-jug in trikotnem sodelovanju.

3.   Čas za vprašanja Svetu

13 vprašanj je bilo naslovljenih na Svet AKP in 13 na Svet EU.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas je v imenu Sveta AKP odgovorila na naslednje vprašanje in dodatno vprašanje:

| | vprašanje št. 10 o javno-zasebnih partnerstvih v kmetijstvu v Afriki, ki ga je zastavila Michèle Rivasi. |
| --- | --- |

vprašanje št. 10 o javno-zasebnih partnerstvih v kmetijstvu v Afriki, ki ga je zastavila Michèle Rivasi.

Na naslednja vprašanja je bilo odgovorjeno, ni pa bilo dodatnih vprašanj:

| | vprašanje št. 2 o varnostnih razmerah v Burundiju, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena); |
| --- | --- |

vprašanje št. 2 o varnostnih razmerah v Burundiju, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena);

| | vprašanje št. 4 o izbruhu virusa zika, ki ga je zastavila Marlene Mizzi; |
| --- | --- |

vprašanje št. 4 o izbruhu virusa zika, ki ga je zastavila Marlene Mizzi;

| | vprašanje št. 11 o svetovnem humanitarnem vrhu, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Norbert Neuser). |
| --- | --- |

vprašanje št. 11 o svetovnem humanitarnem vrhu, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Norbert Neuser).

Avtorji vprašanj št. 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 in 13 na seji niso bili prisotni.

Lilianne Ploumen je v imenu Sveta EU odgovorila na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | vprašanje št. 15 o varnostnih razmerah v Burundiju, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena); |
| --- | --- |

vprašanje št. 15 o varnostnih razmerah v Burundiju, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena);

| | vprašanje št. 16 o volitvah v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

vprašanje št. 16 o volitvah v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge;

| | vprašanje št. 23 o svetovnem humanitarnem vrhu, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Norbert Neuser). |
| --- | --- |

vprašanje št. 23 o svetovnem humanitarnem vrhu, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Norbert Neuser).

Na naslednje vprašanje je bilo odgovorjeno, ni pa bilo dodatnih vprašanj:

| | vprašanje št. 17 o izbruhu virusa zika, ki ga je zastavila Marlene Mizzi. |
| --- | --- |

vprašanje št. 17 o izbruhu virusa zika, ki ga je zastavila Marlene Mizzi.

Avtorji vprašanj št. 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 in 26 na seji niso bili prisotni.

4.   Razprava s Svetom – brez seznama govornikov

Govorili so: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Demokratična republika Kongu), Magnus Kofi Amoatey (Gana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi in Jomo Mfanawemakhosi Diamini (Svazi).

Poslanci so se osredotočili na trgovino in sporazume o gospodarskem partnerstvu. Postavljali so vprašanja o zaščitnih ukrepih, finančni podpori za prilagoditev, krepitvi zmogljivosti in izgubi prihodkov zaradi carin. Razpravljali so tudi o prihodnjih odnosih med EU in državami AKP, volitvah v Demokratični republiki Kongo, političnem dialogu z Burundijem, nezakonitih finančnih tokovih in elektrifikaciji Afrike.

5.   Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za države AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Jean-Marie Bulambo (Demokratična republika Kongo) in Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Demokratična republika Kongo) in Petr Ježek (ki je nadomeščal Marielle de Sarnez) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Saint Vincent in Grenadine), Francesc Gambús, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerun), Marlene Mizzi in Domenico Rosa (Evropska komisija).

Poslanci so izrazili mnenje, da je območje celinske proste trgovine za Afriko zelo ambiciozen projekt, ki bo zahteval močno politično zavezanost vključenih držav. Afriki ponuja dobro priložnost, da okrepi svojo notranjo trgovino in tako poveča gospodarsko rast, saj je prosta trgovina tudi močno sredstvo za boj proti revščini. Obenem so poudarili, da morata liberalizem in tržno gospodarstvo omogočiti tudi pošteno porazdelitev. Kot zgled za območje celinske proste trgovine naj služi izgradnja Evrope – tudi evropski projekt se je namreč začel kot trgovinska in gospodarska skupnost. Imeli so tudi nekaj pomislekov glede odpiranja mej in negativnih učinkov liberalizma na države v razvoju.

Jean-Marie Bulambo (Demokratična republika Kongo) in Petr Ježek sta zaključila razpravo.

6.   Poročilo o 12. regionalni seji južnoafriške regije, ki je potekala od 20. do 22. aprila 2016 v mestu Gaborone (Bocvana) – poročilo sopredsednikov

Sopredsednica Michèle Rivasi je ustno poročala o 12. regionalni seji in predstavila glavne teme razprave.

Govorili so: sopredsednik Netty Baldeh (Gambija), Gilbert Shimane Mangole (Bocvana) in Juan Fernando López Aguilar.

Poslanci so se zahvalili in čestitali Bocvani za uspešno organizacijo seje. V razpravah so se med drugim osredotočili na pomembnost regionalnega povezovanja, migracije, gospodarjenje z naravnimi viri, energijo in spolno nasilje. Posebej dobro sta bili sprejeti delavnici o ranljivih otrocih in meteorološkem centru.

7.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 12. junija 2016 (nadaljevanje)

Sopredsednica Michèle Rivasi je poročala o sklepih seje predsedstva 12. junija 2016.

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

| | Odbor za politične zadeve







  — | financiranje političnih strank v državah AKP in EU |
| --- | --- | --- |

Odbor za politične zadeve

—

financiranje političnih strank v državah AKP in EU

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine

(Seja je bila prekinjena ob 12.36 in se je nadaljevala ob 15.08.)

PREDSEDUJOČI: Netty BALDEH

Sopredsednik

8.   Nujna tema št. 1: predvolilne in varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo

Govorili so: Vicky Katumwa Mukalay (Demokratična republika Kongo), Maria Arena, Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenija), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl in Jo Leinen.

Poslanci so soglasno pozdravili doseženi sporazum o kompromisni resoluciji ter poudarili pomembnost miru in stabilnosti v Demokratični republiki Kongo tako za prebivalstvo države kot za celotno regijo Velikih jezer. Poudarili so tudi potrebo po spoštovanju in izpolnjevanju vseh osnovnih načel demokracije, človekovih pravic in pravne države ter tudi po zaščiti državljanov Demokratične republike Kongo. V zvezi s tem so pozvali k vključujočemu, demokratičnemu in osredotočenemu političnemu dialogu, ki bi vodil do svobodnih, preglednih in odprtih volitev v mirnem političnem in družbenem okolju. Volitve bi morale sovpadati s koncem mandata sedanjega predsednika, da ne bi ogrozile demokratičnega postopka v državi.

Poslanci so izrazili zaskrbljenost nad ponavljajočimi se kršitvami človekovih pravic, naraščajočim političnim nasiljem in slabšanjem razmer na področju temeljnih svoboščin, kot so svoboda izražanja, zbiranja in združevanja, ki so bistvene v predvolilnem času.

9.   Izboljšanje participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: James Kembi-Gitura (Kenija) and Aymeric Chauprade

Arne Gericke (ki nadomešča Aymerica Chauprada) in Joyce Laboso (ki nadomešča Jamesa Kembija-Gituro (Kenija)) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Gvineja), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Čad), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudan) in Domenico Rosa (Evropska komisija).

Sopredsednica Michèle Rivasi je med razpravo predala vodenje seje

Cécile Kashetu Kyenge.

Poslanci so se večinoma strinjali, da je subsidiarnost pomemben dejavnik pri demokratičnem upravljanju, saj pripomore k lažji državljanski udeležbi na lokalni ravni. Decentralizirana vlada bi morala biti skrbno oblikovana in bi morala vključevati manjšine, ženske ter mladino, upoštevati pa bi morala lokalne potrebe. Lokalnim oblastem bi bilo treba dodeliti potrebna sredstva za zagotovitev zadostne stopnje samostojnosti tako v obliki neposrednega financiranja s centralne ravni kot s tem, da bi bile pristojne za pobiranje davkov v okviru lastnih pristojnosti. Poslanci so se strinjali, da decentralizacija lahko poteka v skladu z različnimi modeli. Poslanci iz več držav AKP so pojasnili, kako poteka decentralizacija v njihovih državah. Poudarili so, da bi morala razvojna pomoč EU doseči tudi lokalne subjekte in prebivalstvo ter da bi ti morali biti vključeni v njeno načrtovanje, namesto da se zgolj zanašajo na centralno vlado.

Joyce Laboso (Kenija) je zaključila razpravo.

10.   Zbirna poročila z delavnic

Norbert Neuser je ustno poročal o delavnici z naslovom Obnovljivi viri: ustvarimo si trajnostno prihodnost. Podaril je, da Namibija uvozi 66 % energije in da je sprejela osrednji načrt za elektrifikacijo podeželja, ki predvideva izkoriščanje ogromnih možnosti za obnovljivo energijo, vključno z biomaso, vetrno energijo in povečano uporabo sončne energije.

Uladi Mussa (Malavi) je ustno poročal o delavnici z naslovom Rezervati kot orodje za spodbujanje trajnostnih načinov preživljanja in podal informacije iz prve roke o namibijskem skupnostnem gospodarjenju z naravnimi viri, ki vključuje lokalne skupnosti v zaščito prostoživečih vrst in razvoj turizma ter zagotavlja podporo samooskrbnim kmetom in pastirjem, ki jim divje živali povzročajo škodo.

PREDSEDUJOČA: Michèle RIVASI

Sopredsednica

Govoril je: Juan Fernando López Aguilar.

11.   Vpliv padca cene nafte in drugih strateških proizvodov na gospodarstva držav AKP

Govorili so: Domenico Rosa (Evropska komisija), Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Gvineja), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Malement Lihasoa (Madagaskar), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Surinam), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen in Michèle Rivasi.

Poslanci so razpravljali o vplivu strmega padca cen surovin, predvsem nafte, na države AKP. Podarili so, da se učinki nanje razlikujejo. V ospredju so bili negativni vpliv na države izvoznice nafte in posredni učinki, nekateri poslanci pa so opozorili na pozitivne učinke cenejšega uvoza. Večina poslancev se je strinjala, da lahko nestanovitnost cen proizvodov ogrozi stabilnost marsikatere države AKP in da se je znova izkazalo, da morajo gospodarstva držav AKP postati bolj raznolika ter sposobna predelovati surovine in proizvajati. Tako države proizvajalke nafte kot države uvoznice morajo zmanjšati svojo odvisnost od nafte, da se bodo lahko prilagodile dolgoročnejšim trendom in podnebnim spremembam.

12.   Nujna tema št. 2: Posilstva ter nasilje nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih

Govorili so: Kristin de Peyron (evropska služba za zunanje delovanje), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Čad), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill in Michèle Rivasi.

Poslanci so obsodili posilstva ter nasilje nad ženskami in otroki ter pozvali k ostrejšim ukrepom, s katerimi bi zaščitili morebitne žrtve, preprečili nekaznovanost in privedli storilce pred sodišče, se borili proti stigmatizaciji žrtev ter jim zagotovili zdravniško, pravno in psihološko pomoč ter oskrbo. Govorili so tudi o občasni vpletenosti pripadnikov mirovnih sil v spolne zlorabe. Mnenja o pravici žrtev posilstva do varnega splava so se močno razlikovala.

(Seja se je končala ob 18.51.)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(predsedujoča)

Sopredsednika

Leonard-Emile OGNIMBA(predsedujoči)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 2.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 451/10

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 15. JUNIJA 2016

(2016/C 451/03)

Vsebina

| 1. | Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Prihodnost partnerstva med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 13. junija 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Spreminjajoče se konfliktne razmere in grožnje globalne varnosti | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Gospodarstvo, trgovina in poslovanje v južnoafriški regiji | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Sprejetje zapisnika dopoldanske in popoldanske seje v torek, 14. junija 2016 | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Datum in kraj 32. zasedanja skupne parlamentarne skupščine | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| PRILOGA I – | ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE | 15 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I –

| PRILOGA II – | SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V WINDHOEKU (NAMIBIJA) OD 13. DO 15. JUNIJA 2016 | 19 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II –

| PRILOGA III – | SPREJETA BESEDILA | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA III –

| – | RESOLUCIJA o izboljšanju participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave | 23 |
| --- | --- | --- |

–

| – | RESOLUCIJA o območju celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za AKP | 29 |
| --- | --- | --- |

–

| – | RESOLUCIJA o migracijah med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje | 34 |
| --- | --- | --- |

–

| – | RESOLUCIJA o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo | 42 |
| --- | --- | --- |

–

| – | RESOLUCIJA o posilstvih ter nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih | 46 |
| --- | --- | --- |

–

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 15. JUNIJA 2016

(Seja se je začela ob 9.05.)

PREDSEDUJOČA Michèle RIVASI

Začasna sopredsednica

1.   Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Magnus Kofi Amoatey (Gana) in Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Gana) in Norbert Neuser sta predstavila poročilo.

Govorili so: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambija), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, György Hölvenyi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje) and Domenico Rosa (Evropska komisija).

Člani parlamentarne skupščine so izpostavili, da je treba migrantom zagotoviti varne in zakonite poti v Evropsko unijo, saj je to edini učinkovit način boja proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi. Glavne vzroke bi morale EU in Afriške države obravnavati skupaj. Premestitev prosilcev za azil znotraj EU bi morala biti učinkovitejša in omogočati lažjo integracijo teh ljudi ter jim nuditi boljše pogoje izobraževanja, nastanitve in zaposlitve. Kar zadeva pristop k integraciji, je bil predlagan nemški model, za notranjo premestitev migrantov v manjših skupinah v majhne skupnosti pa italijanski model.

Soporočevalca sta zaključila razpravo.

PREDSEDUJOČI Netty BALDEH

Sopredsednik

2.   Prihodnost partnerstva med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja

Glavna razprava

Razpravo je začel direktor središča za reševanje sporov, Adekeye Adebajo.

Govorili so: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Ashneel Sudhakar (Fidži), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagaskar), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Surinam), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Mavricij), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Papuanska Nova Gvineja), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (Evropska komisija) and Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje).

Člani so poudarili, da bi bilo treba vzdrževati partnerstvo na podlagi pravno zavezujočega dokumenta. Okrepiti bi bilo treba posvetovalno vlogo Skupščine. Prizadevati bi si bilo treba za večjo sinergijo in sodelovanje z drugimi medregijskimi akterji, kot je na primer Afriška unija. Vseskozi je potekalo posvetovanje, v katerega pa bi bilo treba vključiti tudi nacionalne parlamente in organizacije civilne družbe. Organizacije civilne družbe bi morale imeti po izteku sporazuma o partnerstvu iz Cotonuja večjo vlogo.

Adekeye Adebajo je odgovarjal na vprašanja in zaključil razpravo.

PREDSEDUJOČA Cécile Kashetu KYENGE

Začasna sopredsednica

3.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 13. junija 2016

Zapisnik je bil sprejet.

4.   Spreminjajoče se konfliktne razmere in grožnje globalne varnosti

Razprava z Joaquimom Chissanom, nekdanjim predsednikom Mozambika

Nekdanji predsednik Mozambika Joaquim Chisanno je jasno in slikovito predstavil razvoj varnostnih groženj. Skoraj vse vojne v Afriki potekajo znotraj držav, vendar stabilnost zaradi globalizacije in šibkih državnih struktur ogrožajo tudi nedržavni akterji, kot so kriminalne in teroristične skupine. Razprava se je osredotočala na glavne vzroke konfliktov, med katerimi so revščina in socialna izključenost, ki povzroča radikalizacijo, brezvladje in korupcija, podnebne spremembe, ki povzročajo pomanjkanje kmetijskih površin, ter migracije, nezakonita trgovina z orožjem in šibka zakonodaja, ki to ureja.

Govorili so: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Čad), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Mavricij), Juan Fernando Lopez Aguilar and Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje).

Člani so poudarili uspeh varnostnega sodelovanja z Afriško unijo v okviru mirovne pomoči za Afriko.

Joaquim Chissano je odgovarjal na vprašanja in zaključil razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 13.18 in se je nadaljevala ob 14.42.)

PREDSEDUJOČA Cécile Kashetu KYENGE

Začasna sopredsednica

5.   Gospodarstvo, trgovina in poslovanje v južnoafriški regiji

Izmenjava mnenj s Callejem Schlettweinom, namibijskim ministrom za finance

Namibijski minister za finance Calle Schlettwein, je predstavil namibijski razvojni program v okviru globaliziranih trgovinskih sporazumih. Namibija, ki jo Svetovna banka uvršča med države s srednjim dohodkom, ima majhno a odprto gospodarstvo, ki trdno raste. To ji sicer pomaga zmanjševati revščino, vendar državo še vedno pestijo odvisnost od mineralnih osnovnih proizvodov in nepredvidljive vremenske razmere, dohodkovne neenakosti in brezposelnost ter pomanjkanje kvalificirane delovne sile. Glavni rezultat sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC), podpisanega nekaj dni pred to sejo, je pozitiven, zlasti kar zadeva izvoz iz Namibije v EU brez dajatev in kvot, kar pa za ostale države SADC ni enostavno.

Govorili so: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier in Calle Schlettwein.

Člani so izkazali zanimanje za ministrove izkušnje kot glavnega namibijskega pogajalca o sporazumu o gospodarskem partnerstvu. Spraševali so o povezavah sporazumov o gospodarskih partnerstvih s procesi regionalnega povezovanja v Afriki, pa tudi o določbah, o katerih bi se morale države v razvoju pogajati, da bi preprečile škodo svojemu gospodarstvu, na primer zaščitne klavzule in seznam izjem liberalizacije.

6.   Sprejetje zapisnika dopoldanske in popoldanske seje v torek, 14. junija 2016

Zapisnik je bil sprejet.

7.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | Resolucija o izboljšanju participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave
  Odbor za politične zadeve
  James Kembi-Gitura (Kenija) and Aymeric Chauprade sta pripravila poročilo.
  Sprejeti predlog spremembe: 1
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Resolucija o izboljšanju participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave

Odbor za politične zadeve

James Kembi-Gitura (Kenija) and Aymeric Chauprade sta pripravila poročilo.

Sprejeti predlog spremembe: 1

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene morebitne koristi za AKP
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Jean-Marie Bulambo (Demokratična republika Kongo) in Marielle de Sarnez
  Sprejeti predlog spremembe: 1
  Skupini ALDE in ECR sta zahtevali ločeno glasovanje po delih za odstavek 3, ki je bil v celoti sprejet.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene morebitne koristi za AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Jean-Marie Bulambo (Demokratična republika Kongo) in Marielle de Sarnez

Sprejeti predlog spremembe: 1

Skupini ALDE in ECR sta zahtevali ločeno glasovanje po delih za odstavek 3, ki je bil v celoti sprejet.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročala sta Magnus Kofi Amoatey (Gana) in Norbert Neuser
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 7
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za predloge sprememb 1, 3, 4, 5 in 7. Vsi predlogi sprememb so bili sprejeti.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavka 30 in 31 ter navedbo sklicevanja 29. Vsi odstavki so bili sprejeti.
  Skupina S&D je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 18, ki pa so ga poslanci Evropskega parlamenta zavrnili.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 50 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi. |
| --- | --- |

—

Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročala sta Magnus Kofi Amoatey (Gana) in Norbert Neuser

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 7

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za predloge sprememb 1, 3, 4, 5 in 7. Vsi predlogi sprememb so bili sprejeti.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavka 30 in 31 ter navedbo sklicevanja 29. Vsi odstavki so bili sprejeti.

Skupina S&D je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 18, ki pa so ga poslanci Evropskega parlamenta zavrnili.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 50 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi.

8.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Predvolilne in varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo
  Ni bilo vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Predvolilne in varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo

Ni bilo vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Posilstva ter nasilje nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 8 in uvodno izjavo G. Odstavek 8 in uvodna izjava G sta bila sprejeta.
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, in 3
  Skupini S&D in Verts/ALE sta zahtevali ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 3, ki pa sta bila zavrnjena.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 50 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi. |
| --- | --- |

—

Posilstva ter nasilje nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 8 in uvodno izjavo G. Odstavek 8 in uvodna izjava G sta bila sprejeta.

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, in 3

Skupini S&D in Verts/ALE sta zahtevali ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 3, ki pa sta bila zavrnjena.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 50 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi.

9.   Razno

Drugih zadev ni bilo.

10.   Datum in kraj 32. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

32. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 19. do 21. decembra 2016. Kraj bo potrjen naknadno.

Sopredsednik se je zahvalil namibijskim oblastem za učinkovito organizacijo zasedanja ter poslancem in sosekretariatu za njihovo pomoč.

(Seja se je končala ob 16.00.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(predsedujoča)

Sopredsednika

Leonard-Emile OGNIMBA(predsedujoči)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (podpredsednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZELENORTSKI OTOKI
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  ČAD (podpredsednik)
  KOMORI
  DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOKI
  SLONOKOŠČENA OBALA
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

  Eritreja (podpredsednik)
  ETIOPIJA
  FIDŽI
  GABON (podpredsednik)
  GAMBIJA
  GANA
  JAMAJKA
  GVINEJA
  GVINEJA BISSAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI (podpredsednik)
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI (Republika)
  MAVRETANIJA
  MAVRICIJ
  MIKRONEZIJA (Federativne države)
  MOZAMBIK (podpredsednik)
  NAMIBIJA (podpredsednik)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA
  NIUE (podpredsednik)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SAINT KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE
  SALOMONOVI OTOKI
  SOMALIJA
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (podpredsednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  VZHODNI TIMOR
  TOGO (podpredsednik)
  TONGA (podpredsednica)
  TRINIDAD IN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (podpredsednik)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (podpredsednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (podpredsednik)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (podpredsednica)
  LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (podpredsednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (podpredsednik)
  MUSSOLINI
  NART (podpredsednik)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMULIS (PAPADIMOULIS)
  PEDICINI (podpredsednik)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (podpredsednica)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (podpredsednik)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK (podpredsednica)
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (podpredsednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (podpredsednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZELENORTSKI OTOKI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

ČAD (podpredsednik)

KOMORI

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOKI

SLONOKOŠČENA OBALA

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

Eritreja (podpredsednik)

ETIOPIJA

FIDŽI

GABON (podpredsednik)

GAMBIJA

GANA

JAMAJKA

GVINEJA

GVINEJA BISSAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI (podpredsednik)

MALI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

MAVRETANIJA

MAVRICIJ

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MOZAMBIK (podpredsednik)

NAMIBIJA (podpredsednik)

NAURU

NIGER

NIGERIJA

NIUE (podpredsednik)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SAMOA

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SENEGAL

SEJŠELI

SIERRA LEONE

SALOMONOVI OTOKI

SOMALIJA

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (podpredsednik)

SVAZI

TANZANIJA

VZHODNI TIMOR

TOGO (podpredsednik)

TONGA (podpredsednica)

TRINIDAD IN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (podpredsednik)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (podpredsednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (podpredsednik)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (podpredsednica)

LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (podpredsednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (podpredsednik)

MUSSOLINI

NART (podpredsednik)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMULIS (PAPADIMOULIS)

PEDICINI (podpredsednik)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (podpredsednica)

ROLIN

ROSATI

RUAS (podpredsednik)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK (podpredsednica)

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (podpredsednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)
  DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO
  SUDHAKAR (Fidži) podpredsednik | GOERENS, sopredsednik
  ZELLER, podpredsednik
  GUERRERO SALOM, podpredsednik |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENIN
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  KOMBO (Kamerun)
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  KATUMWA MUKALAY (Demokratična republika Kongo)
  GOUMANEH (Džibuti)
  GELETA (ETIOPIJA)
  GVAJANA
  HAITI
  JAMAJKA
  LIBERIJA
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLOVI OTOKI
  NAURU
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  SUDAN
  TANZANIJA
  VZHODNI TIMOR
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (Zimbabve) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Člani AKP

Poslanci EP

TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO

SUDHAKAR (Fidži) podpredsednik

GOERENS, sopredsednik

ZELLER, podpredsednik

GUERRERO SALOM, podpredsednik

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENIN

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

KOMBO (Kamerun)

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

KATUMWA MUKALAY (Demokratična republika Kongo)

GOUMANEH (Džibuti)

GELETA (ETIOPIJA)

GVAJANA

HAITI

JAMAJKA

LIBERIJA

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLOVI OTOKI

NAURU

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SUDAN

TANZANIJA

VZHODNI TIMOR

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (Zimbabve)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Forde (TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednica) | FERRARA, sopredsednica
  ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica
  MANSCOUR, podpredsednik |
| BARBADOS
  RWASA (BURUNDI)
  ZELENORTSKI OTOKI
  KOMORI
  BULAMBO (Demokratična republika Kongo)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (Gabon)
  KABA (GVINEJA)
  GVINEJA BISSAU
  ADEN (KENIJA)
  KIRIBATI
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (Mavricij)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  IRIASE (NIGERIJA)
  NIUE
  RUANDA
  SAO TOME IN PRINCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONOVI OTOKI
  FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  ST. KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  TRINIDAD IN TOBAGO
  ZAMBIJA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMULIS (PAPADIMOULIS)
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Člani AKP

Poslanci EP

Forde (TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednica)

FERRARA, sopredsednica

ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica

MANSCOUR, podpredsednik

BARBADOS

RWASA (BURUNDI)

ZELENORTSKI OTOKI

KOMORI

BULAMBO (Demokratična republika Kongo)

NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

KABA (GVINEJA)

GVINEJA BISSAU

ADEN (KENIJA)

KIRIBATI

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (Mavricij)

VAQUINA (MOZAMBIK)

IRIASE (NIGERIJA)

NIUE

RUANDA

SAO TOME IN PRINCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONOVI OTOKI

FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

ST. KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

TRINIDAD IN TOBAGO

ZAMBIJA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMULIS (PAPADIMOULIS)

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, namestnik sopredsednika) | RIVASI, sopredsednica
  AGEA, podpredsednica
  MUSSOLINI, podpredsednica |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  WEIDOU (ČAD)
  COOKOVI OTOKI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  OWONO NGUEMA (GABON)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (Gana)
  GRENADA
  MALEMENT (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  AHMED (Mavretanija)
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)
  KORE HASSANE (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  POOL (SEJŠELI)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMALIJA
  DLAMINI (SVAZI)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

GIDLOW (SAMOA, namestnik sopredsednika)

RIVASI, sopredsednica

AGEA, podpredsednica

MUSSOLINI, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

WEIDOU (ČAD)

COOKOVI OTOKI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

OWONO NGUEMA (GABON)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (Gana)

GRENADA

MALEMENT (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

AHMED (Mavretanija)

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)

KORE HASSANE (NIGER)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

POOL (SEJŠELI)

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMALIJA

DLAMINI (SVAZI)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(*2)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V WINDHOEKU (NAMIBIJA) OD 13. DO 15. JUNIJA 2016

| BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik | RIVASI, začasna sopredsednica |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (Barbados) (podpredsednik)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (Kamerun)
  BORGES (ZELENORTSKI OTOKI)
  NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)
  WEIDOU (ČAD) (podpredsednik)
  LUHONGE KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO)
  (Demokratična republika KONGO) (podpredsednik)
  KOUA (Republika KONGO)
  PUNA (Cookovi otoki)
  TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)
  GOUMANEH (Džibuti)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (*1)

  NAIB (ERITREJA)
  GEMEDA (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (Fidži)
  MILEBOU (Gabon) podpredsednik
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (Gana)
  KABA (GVINEJA)
  SAIEGH (GVINEJA BISSAU)
  MC DONALD (GVAJANA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAJKA)
  LABOSO (KENIJA)
  SEKATLE (LESOTO)
  DUNAH (LIBERIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  AHMED (Mavretanija)
  JHUGROO (Mavricij)
  VAQUINA (Mozambik) (podpredsednik)
  NEKUNDI (NAMIBIJA) (podpredsednik)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIJA)
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  UWIMANIMPAYE (Ruanda)
  LONG (SVETA LUCIJA)
  STRAKER (SAINT VINCENT IN
  GRENADINE)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  POOL (SEJŠELI)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  MOSE (SALOMONOVI OTOKI)
  HASSAN (SOMALIJA) podpredsednik
  MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (podpredsednik/-ca) (*1)

  André MISIEKABA (SURINAM) (podpredsednik)
  DLAMINI (SVAZI)
  FILIPE (VZHODNI TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO) (podpredsednik)
  FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (Zimbabve) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik) (2)
   (3)

  MANSCOUR (podpredsednik)
  MIZZI
  NART (podpredsednik)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (podpredsednik)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik

RIVASI, začasna sopredsednica

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (Barbados) (podpredsednik)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (Kamerun)

BORGES (ZELENORTSKI OTOKI)

NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)

WEIDOU (ČAD) (podpredsednik)

LUHONGE KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO)

(Demokratična republika KONGO) (podpredsednik)

KOUA (Republika KONGO)

PUNA (Cookovi otoki)

TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)

GOUMANEH (Džibuti)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (*1)

NAIB (ERITREJA)

GEMEDA (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (Fidži)

MILEBOU (Gabon) podpredsednik

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (Gana)

KABA (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA BISSAU)

MC DONALD (GVAJANA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAJKA)

LABOSO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTO)

DUNAH (LIBERIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

AHMED (Mavretanija)

JHUGROO (Mavricij)

VAQUINA (Mozambik) (podpredsednik)

NEKUNDI (NAMIBIJA) (podpredsednik)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIJA)

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

UWIMANIMPAYE (Ruanda)

LONG (SVETA LUCIJA)

STRAKER (SAINT VINCENT IN

GRENADINE)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

POOL (SEJŠELI)

BUNDU (SIERRA LEONE)

MOSE (SALOMONOVI OTOKI)

HASSAN (SOMALIJA) podpredsednik

MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

TOUM (SUDAN) (podpredsednik/-ca) (*1)

André MISIEKABA (SURINAM) (podpredsednik)

DLAMINI (SVAZI)

FILIPE (VZHODNI TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO) (podpredsednik)

FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (ZAMBIJA)

SHUMBA (Zimbabve)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

CHRISTENSEN

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik) (2)
   (3)

MANSCOUR (podpredsednik)

MIZZI

NART (podpredsednik)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (podpredsednik)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Prisotni tudi:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BELIZE

VERNON

BORLAND

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOCVANA

NGAKA

MODISE

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

ZELENORTSKI OTOKI

ANDRADE

KAMERUN

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

NOUGANGA

KOMORI

OMAR

KONGO

DOUMA

EKUIR MINKO

KONGO, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

SLONOKOŠČENA OBALA

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

KUBA

DURÁN

DŽIBUTI

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINIKA

ISHMAEL

ERITREJA

HAGOS

EKVATORIALNA GVINEJA

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIOPIJA

WAKJIRA

FIDŽI

SARAN

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA BISSAU

BRAIMA MANE

DIAS

GVAJANA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAJKA

MULLINGS-WILLIAMS

KENIJA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBERIJA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASKAR

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALAVI

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAVRETANIJA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAVRICIJ

MARIE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMIBIJA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGER

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RUANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEJŠELI

PILLAY

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

SALOMONOVI OTOKI

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SOMALIJA

IBROW

FAQI

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAM

NELSON

SVAZI

NHLEKO

ČAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

VZHODNI TIMOR

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDAD IN TOBAGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

SVET AKP

INGRID OLGA BOUKA ABAKAS, ministrica Republike Kongo za načrtovanje, statistiko in regionalno povezovanje, predsedujoča Svetu AKP

SVET EU

LILIANNE PLOUMEN, nizozemska ministrica za zunanjo trgovino in razvojno sodelovanje, predsedujoča Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj.

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

DE PEYRON, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

VERBOVEN

SEKRETARIAT AKP

OGNIMBA, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(1)  Prisoten 13. junija 2016

(2)  Prisoten 14. junija 2016

(3)  Prisoten 15. junija 2016

---

PRILOGA III

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o izboljšanju participativnega upravljanja z decentralizacijo in krepitvijo lokalne uprave

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila revidirana z Lizbonsko pogodbo, sprejeto 13. decembra 2007, in zlasti člena 3(b) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila revidirana z Lizbonsko pogodbo, sprejeto 13. decembra 2007, in zlasti člena 3(b) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, in zlasti členov 2 in 5 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, in zlasti členov 2 in 5 Protokola,

| — | ob upoštevanju Protokola o storitvah v splošnem interesu, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, in zlasti člena 1 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o storitvah v splošnem interesu, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, in zlasti člena 1 Protokola,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami članicami EU in državami AKP, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju ter revidiranega 25. junija 2005 v Luxembourgu in 22. junija 2010 v Ouagadougouju, zlasti členov 1, 2, 5, 8, 9, 20, 33(3)(f) in (4)(d) Sporazuma ter člena 5(4) Priloge IV k Sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami članicami EU in državami AKP, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju ter revidiranega 25. junija 2005 v Luxembourgu in 22. junija 2010 v Ouagadougouju, zlasti členov 1, 2, 5, 8, 9, 20, 33(3)(f) in (4)(d) Sporazuma ter člena 5(4) Priloge IV k Sporazumu,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 (2) o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 (2) o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju,

| — | ob upoštevanju Evropske listine o razvojnem sodelovanju v podporo lokalnemu upravljanju, ki jo je Svet ministrov EU odobril 10. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o razvojnem sodelovanju v podporo lokalnemu upravljanju, ki jo je Svet ministrov EU odobril 10. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 22. julija 2013 o organih lokalnih skupnosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 22. julija 2013 o organih lokalnih skupnosti v razvoju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 z naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 z naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 z naslovom „Lokalne skupnosti: akterji razvoja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 z naslovom „Lokalne skupnosti: akterji razvoja“,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Port Moresbyja iz leta 2014 o prihodnosti Pacifika in razvoju tamkajšnjih lokalnih skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Port Moresbyja iz leta 2014 o prihodnosti Pacifika in razvoju tamkajšnjih lokalnih skupnosti,

| — | ob upoštevanju deklaracije Karibskega foruma organov lokalnih oblasti iz Port of Spaina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Karibskega foruma organov lokalnih oblasti iz Port of Spaina,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov (3) z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 16.7: „zagotavljati odzivno, vključujoče, participativno in reprezentativno odločanje na vseh ravneh“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov (3) z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 16.7: „zagotavljati odzivno, vključujoče, participativno in reprezentativno odločanje na vseh ravneh“,

| — | ob upoštevanju rezultatov 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21),

| — | ob upoštevanju resolucije o lokalni upravi in človekovih pravicah, ki jo je 26. septembra 2013 sprejel Svet za človekove pravice pri Generalni skupščini Združenih narodov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o lokalni upravi in človekovih pravicah, ki jo je 26. septembra 2013 sprejel Svet za človekove pravice pri Generalni skupščini Združenih narodov (4),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepa št. 25 Skupščine Afriške unije z dne 30. januarja 2007 (5) o preoblikovanju Afriške ministrske konference o decentralizaciji in lokalnem razvoju (AMCOD) v organ Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. 25 Skupščine Afriške unije z dne 30. januarja 2007 (5) o preoblikovanju Afriške ministrske konference o decentralizaciji in lokalnem razvoju (AMCOD) v organ Afriške unije,

| — | ob upoštevanju resolucije, ki so jo na drugem vrhu organizacije Africities v Windhoeku sprejeli ministri, pristojni za decentralizacijo in lokalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki so jo na drugem vrhu organizacije Africities v Windhoeku sprejeli ministri, pristojni za decentralizacijo in lokalni razvoj,

| — | ob upoštevanju deklaracije, ki so jo na tretjem vrhu organizacije Africities v Yaoundéju sprejeli ministri, pristojni za decentralizacijo in lokalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, ki so jo na tretjem vrhu organizacije Africities v Yaoundéju sprejeli ministri, pristojni za decentralizacijo in lokalni razvoj,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Yaoundéja z dne 29. oktobra 2005, ki afriške vlade poziva, naj si s skupnim in usklajenim delovanjem prizadevajo, da bi bila decentralizacija in lokalni razvoj v središču politik njihovih držav na področju upravljanja in razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Yaoundéja z dne 29. oktobra 2005, ki afriške vlade poziva, naj si s skupnim in usklajenim delovanjem prizadevajo, da bi bila decentralizacija in lokalni razvoj v središču politik njihovih držav na področju upravljanja in razvoja,

| — | ob upoštevanju skupne strategije Evropa-Afrika, ki so jo voditelji držav in vlad sprejeli leta 2007 na drugem srečanju na vrhu med EU in Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije Evropa-Afrika, ki so jo voditelji držav in vlad sprejeli leta 2007 na drugem srečanju na vrhu med EU in Afriko,

| — | ob upoštevanju resolucije Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov z dne 29. januarja 2007 o participativnem upravljanju in sodelovanju državljanov pri oblikovanju politik, zagotavljanju storitev in določanju proračuna (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov z dne 29. januarja 2007 o participativnem upravljanju in sodelovanju državljanov pri oblikovanju politik, zagotavljanju storitev in določanju proračuna (6),

| — | ob upoštevanju sklepov foruma o upravljanju interneta 2015 in svetovnega vrha o informacijski družbi 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov foruma o upravljanju interneta 2015 in svetovnega vrha o informacijski družbi 2015,

| — | ob upoštevanju mednarodnih smernic o decentralizaciji in krepitvi lokalnih oblasti, ki jih je 20. aprila 2007 odobril program Združenih narodov za naselja (UN–HABITAT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih smernic o decentralizaciji in krepitvi lokalnih oblasti, ki jih je 20. aprila 2007 odobril program Združenih narodov za naselja (UN–HABITAT),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, ki jo je januarja 2007 sprejela Afriška unija, zlasti preambule ter členov 3 in 34 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, ki jo je januarja 2007 sprejela Afriška unija, zlasti preambule ter členov 3 in 34 Listine,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o vrednotah in načelih decentralizacije, lokalnega upravljanja in lokalnega razvoja, sprejete 27. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o vrednotah in načelih decentralizacije, lokalnega upravljanja in lokalnega razvoja, sprejete 27. junija 2014,

| — | ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bil sprejet 11. julija 2003 in se nanaša na pravice žensk v Afriki, zlasti člena 9 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bil sprejet 11. julija 2003 in se nanaša na pravice žensk v Afriki, zlasti člena 9 Protokola,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve platforme lokalnih vlad držav AKP maja 2001 na 35. svetovni konferenci Mednarodne zveze lokalnih oblasti (IULA), ki je potekala v Riu de Janeiru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve platforme lokalnih vlad držav AKP maja 2001 na 35. svetovni konferenci Mednarodne zveze lokalnih oblasti (IULA), ki je potekala v Riu de Janeiru,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije AKP-EU z dne 20. junija 2014 o razvojni agendi po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije AKP-EU z dne 20. junija 2014 o razvojni agendi po letu 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (ACP-EU/101967/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (ACP-EU/101967/16),

| A. | ker je lokalno upravljanje nabor institucij, mehanizmov in postopkov, prek katerih lahko državljani izražajo svoje interese in potrebe, rešujejo medsebojne nesporazume in spore ter uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo obveznosti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

A.

ker je lokalno upravljanje nabor institucij, mehanizmov in postopkov, prek katerih lahko državljani izražajo svoje interese in potrebe, rešujejo medsebojne nesporazume in spore ter uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo obveznosti na lokalni ravni;

| B. | ker ima lahko decentralizacija različne oblike, kot so dekoncentracija, pri kateri se upravne pristojnosti s centralne oblasti prenesejo na organe lokalne oblasti, prenos pooblastil, pri katerem se odgovornost za točno določene naloge prenese na pooblaščen organ, in devolucija, pri kateri se vzpostavijo dve ali več ravni upravljanja, ki imajo ustavno ali zakonsko dodeljena pooblastila, funkcije in finančna sredstva; |
| --- | --- |

B.

ker ima lahko decentralizacija različne oblike, kot so dekoncentracija, pri kateri se upravne pristojnosti s centralne oblasti prenesejo na organe lokalne oblasti, prenos pooblastil, pri katerem se odgovornost za točno določene naloge prenese na pooblaščen organ, in devolucija, pri kateri se vzpostavijo dve ali več ravni upravljanja, ki imajo ustavno ali zakonsko dodeljena pooblastila, funkcije in finančna sredstva;

| C. | ker je za reforme javnega sektorja, ki vključujejo vertikalno in horizontalno decentralizacijo, potreben k ljudem usmerjen razvoj, osredotočen na zagotavljanje možnosti ljudem, da sodelujejo pri upravljanju in izboljševanju kakovosti svojega življenja; |
| --- | --- |

C.

ker je za reforme javnega sektorja, ki vključujejo vertikalno in horizontalno decentralizacijo, potreben k ljudem usmerjen razvoj, osredotočen na zagotavljanje možnosti ljudem, da sodelujejo pri upravljanju in izboljševanju kakovosti svojega življenja;

| D. | ker mora biti zaradi izboljšanja organizacije države zagotovljeno in organizirano participativno upravljanje na lokalni ravni, s katerim bi povečali kakovost demokracije, socialno pravičnost, gospodarski, družbeni in državljanski razvoj ter varstvo temeljnih svoboščin in človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker mora biti zaradi izboljšanja organizacije države zagotovljeno in organizirano participativno upravljanje na lokalni ravni, s katerim bi povečali kakovost demokracije, socialno pravičnost, gospodarski, družbeni in državljanski razvoj ter varstvo temeljnih svoboščin in človekovih pravic;

| E. | ker se s sodelovanjem javnosti pri odločanju podpira varstvo interesov manjšin in marginaliziranih skupin ter zagotavljata primerno, pregledno in odgovorno upravljanje ter trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

E.

ker se s sodelovanjem javnosti pri odločanju podpira varstvo interesov manjšin in marginaliziranih skupin ter zagotavljata primerno, pregledno in odgovorno upravljanje ter trajnostni razvoj;

| F. | ker je bilo v razvojnih ciljih tisočletja poudarjeno, da imajo lokalne oblasti zelo pomembno vlogo v boju proti revščini in pri zagotavljanju storitev za državljane, kot so oskrba z vodo in komunalne storitve, osnovno zdravstveno varstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v razvojnih ciljih tisočletja poudarjeno, da imajo lokalne oblasti zelo pomembno vlogo v boju proti revščini in pri zagotavljanju storitev za državljane, kot so oskrba z vodo in komunalne storitve, osnovno zdravstveno varstvo in izobraževanje;

| G. | ker bi morala decentralizacija s spodbujanjem izvajanja participativnega upravljanja pri ženskah in mlajših generacijah omogočati enak dostop do javnih funkcij in prenovo političnega razreda; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala decentralizacija s spodbujanjem izvajanja participativnega upravljanja pri ženskah in mlajših generacijah omogočati enak dostop do javnih funkcij in prenovo političnega razreda;

| H. | ker decentralizacija s pravično porazdelitvijo virov v korist nerazvitih in marginaliziranih območij pomembno prispeva k pravičnosti ter ljudem omogoča, da odločajo o zadevah, ki se jih neposredno dotikajo; |
| --- | --- |

H.

ker decentralizacija s pravično porazdelitvijo virov v korist nerazvitih in marginaliziranih območij pomembno prispeva k pravičnosti ter ljudem omogoča, da odločajo o zadevah, ki se jih neposredno dotikajo;

| I. | ker bi morale reforme v zvezi z decentralizacijo in prenos pristojnosti temeljiti na načelu subsidiarnosti, da bi se zagotovilo boljše upravljanje, v okviru katerega se odločitve sprejemajo na najnižji možni ravni, ter ker bi na podlagi tega načela morale enote centralne oblasti posredovati na lokalni ravni le, kadar se to izkaže za potrebno in kadar lahko ukrepajo učinkoviteje kot decentralizirane enote; |
| --- | --- |

I.

ker bi morale reforme v zvezi z decentralizacijo in prenos pristojnosti temeljiti na načelu subsidiarnosti, da bi se zagotovilo boljše upravljanje, v okviru katerega se odločitve sprejemajo na najnižji možni ravni, ter ker bi na podlagi tega načela morale enote centralne oblasti posredovati na lokalni ravni le, kadar se to izkaže za potrebno in kadar lahko ukrepajo učinkoviteje kot decentralizirane enote;

| J. | ker demokratično upravljanje ne vključuje samo nacionalnih vlad, ampak tudi decentralizirane enote in nedržavne akterje, ki imajo pomembno vlogo pri povezovanju državljanov z vlado in pri zagotavljanju vsesplošnega in demokratičnega prevzemanja odgovornosti za javne politike držav; ker so decentralizirane enote pomembna stična točka med skupnostmi in organi državne oblasti, ki na podlagi sodelovanja lokalne skupnosti in njenega demokratičnega izražanja omogoča demokracijo, ki je blizu državljanom; |
| --- | --- |

J.

ker demokratično upravljanje ne vključuje samo nacionalnih vlad, ampak tudi decentralizirane enote in nedržavne akterje, ki imajo pomembno vlogo pri povezovanju državljanov z vlado in pri zagotavljanju vsesplošnega in demokratičnega prevzemanja odgovornosti za javne politike držav; ker so decentralizirane enote pomembna stična točka med skupnostmi in organi državne oblasti, ki na podlagi sodelovanja lokalne skupnosti in njenega demokratičnega izražanja omogoča demokracijo, ki je blizu državljanom;

| K. | ker centralne vlade skladno z nacionalno zakonodajo zagotavljajo decentraliziranim enotam določeno stopnjo avtonomije znotraj njihove teritorialne pristojnosti, na podlagi katere lahko sprejemajo zakone na točno določenih področjih in državljanom zagotavljajo javne storitve na lokalni ravni; |
| --- | --- |

K.

ker centralne vlade skladno z nacionalno zakonodajo zagotavljajo decentraliziranim enotam določeno stopnjo avtonomije znotraj njihove teritorialne pristojnosti, na podlagi katere lahko sprejemajo zakone na točno določenih področjih in državljanom zagotavljajo javne storitve na lokalni ravni;

| L. | ker so za dobro upravljanje na lokalni ravni značilni kakovost, učinkovitost in uspešnost lokalne uprave in zagotavljanja javnih storitev, kakovost lokalnih postopkov oblikovanja javnih politik in odločanja, njihova vključujoča narava, preglednost in odgovornost ter način izvajanja pooblastil in pristojnosti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

L.

ker so za dobro upravljanje na lokalni ravni značilni kakovost, učinkovitost in uspešnost lokalne uprave in zagotavljanja javnih storitev, kakovost lokalnih postopkov oblikovanja javnih politik in odločanja, njihova vključujoča narava, preglednost in odgovornost ter način izvajanja pooblastil in pristojnosti na lokalni ravni;

| M. | ker resnični prenos politične moči s centralne vlade in fiskalna decentralizacija v korist decentraliziranih enot prispevata k finančni avtonomiji decentraliziranih enot; |
| --- | --- |

M.

ker resnični prenos politične moči s centralne vlade in fiskalna decentralizacija v korist decentraliziranih enot prispevata k finančni avtonomiji decentraliziranih enot;

| N. | ker decentralizacija morda ne bo uspešna, če so javne institucije šibke in nimajo dovolj zmogljivosti, zaradi česar se lahko te neučinkovitosti prenesejo na lokalno raven; |
| --- | --- |

N.

ker decentralizacija morda ne bo uspešna, če so javne institucije šibke in nimajo dovolj zmogljivosti, zaradi česar se lahko te neučinkovitosti prenesejo na lokalno raven;

| O. | ker je dinamična in aktivna civilna družba, ki omogoča svobodo izražanja in združevanja, odločilnega pomena za učinkovito, pregledno in odgovorno lokalno upravo in dobro decentralizirano upravljanje; |
| --- | --- |

O.

ker je dinamična in aktivna civilna družba, ki omogoča svobodo izražanja in združevanja, odločilnega pomena za učinkovito, pregledno in odgovorno lokalno upravo in dobro decentralizirano upravljanje;

| P. | ker bi lahko decentralizacija brez učinkovitih mehanizmov spremljanja in nadzora na lokalni, regionalni in nacionalni ravni odprla pot korupciji, zapravljanju javnih sredstev in nenadzorovanemu zadolževanju, kar bi posledično negativno vplivalo na nacionalne proračune in upravljanje; |
| --- | --- |

P.

ker bi lahko decentralizacija brez učinkovitih mehanizmov spremljanja in nadzora na lokalni, regionalni in nacionalni ravni odprla pot korupciji, zapravljanju javnih sredstev in nenadzorovanemu zadolževanju, kar bi posledično negativno vplivalo na nacionalne proračune in upravljanje;

| Q. | ker morajo centralna vlada in decentralizirane enote stalno medsebojno sodelovati in se posvetovati, zlasti kar zadeva zasnovo, oblikovanje in izvajanje projektov ter programov v okviru ene ravni upravljanja, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na delovanje druge ravni upravljanja; |
| --- | --- |

Q.

ker morajo centralna vlada in decentralizirane enote stalno medsebojno sodelovati in se posvetovati, zlasti kar zadeva zasnovo, oblikovanje in izvajanje projektov ter programov v okviru ene ravni upravljanja, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na delovanje druge ravni upravljanja;

| R. | ker so ženske večinoma premalo zastopane v strukturah upravljanja in politiki, demokracijo in dobro upravljanje pa je mogoče doseči le z enakostjo spolov in enakopravnejšo zastopanostjo, ki ju mora decentralizacija spodbujati; |
| --- | --- |

R.

ker so ženske večinoma premalo zastopane v strukturah upravljanja in politiki, demokracijo in dobro upravljanje pa je mogoče doseči le z enakostjo spolov in enakopravnejšo zastopanostjo, ki ju mora decentralizacija spodbujati;

| S. | ker partnerstvo iz Busana ponuja vedno širši forum za nove razvojne akterje, kot so lokalni in regionalni akterji; |
| --- | --- |

S.

ker partnerstvo iz Busana ponuja vedno širši forum za nove razvojne akterje, kot so lokalni in regionalni akterji;

| T. | ker informacijske in komunikacijske tehnologije prinašajo številne nove možnosti za politično udeležbo, e-vključenost, preglednost in odgovornost v sistemu decentraliziranega upravljanja; |
| --- | --- |

T.

ker informacijske in komunikacijske tehnologije prinašajo številne nove možnosti za politično udeležbo, e-vključenost, preglednost in odgovornost v sistemu decentraliziranega upravljanja;

| 1. | poziva države AKP in države članice EU, naj spodbujajo decentralizacijo kot način za izboljšanje razvoja, ustvarjanje novega bogastva na lokalni in regionalni ravni, podpiranje demokratičnega in odgovornega izvajanja pooblastil, spodbujanje nacionalne enotnosti s priznavanjem raznolikosti, dodeljevanje samoupravnih pristojnosti ljudem, s katerimi lahko ti okrepijo svoje sodelovanje pri izvajanju pristojnosti države in sprejemanju odločitev, ki se jih neposredno dotikajo, priznavanje pravice skupnosti, da upravljajo svoje zadeve in pospešujejo svoj razvoj, varovanje in spodbujanje interesov in pravic manjšin in marginaliziranih skupnosti ter za zagotavljanje pravične delitve nacionalnih in lokalnih virov; |
| --- | --- |

1.

poziva države AKP in države članice EU, naj spodbujajo decentralizacijo kot način za izboljšanje razvoja, ustvarjanje novega bogastva na lokalni in regionalni ravni, podpiranje demokratičnega in odgovornega izvajanja pooblastil, spodbujanje nacionalne enotnosti s priznavanjem raznolikosti, dodeljevanje samoupravnih pristojnosti ljudem, s katerimi lahko ti okrepijo svoje sodelovanje pri izvajanju pristojnosti države in sprejemanju odločitev, ki se jih neposredno dotikajo, priznavanje pravice skupnosti, da upravljajo svoje zadeve in pospešujejo svoj razvoj, varovanje in spodbujanje interesov in pravic manjšin in marginaliziranih skupnosti ter za zagotavljanje pravične delitve nacionalnih in lokalnih virov;

| 2. | je trdno prepričana, da bi moral biti namen decentralizacije in participativnega upravljanja na lokalni ravni čim bolj povečati socialno pravičnost, s čimer bi se zagotovilo, da so pri odločanju učinkovito upoštevane vse socialno-ekonomske neenakosti; |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričana, da bi moral biti namen decentralizacije in participativnega upravljanja na lokalni ravni čim bolj povečati socialno pravičnost, s čimer bi se zagotovilo, da so pri odločanju učinkovito upoštevane vse socialno-ekonomske neenakosti;

| 3. | poudarja, da so nove smernice iz sporočila Komisije o lokalnih organih in priznavanju njihove vloge državnih akterjev pomemben korak v smeri razvojne agende Evropske unije; poudarja, da je treba te nove smernice pretvoriti v učinkovito izvajanje evropskega sodelovanja, zlasti glede 11. Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so nove smernice iz sporočila Komisije o lokalnih organih in priznavanju njihove vloge državnih akterjev pomemben korak v smeri razvojne agende Evropske unije; poudarja, da je treba te nove smernice pretvoriti v učinkovito izvajanje evropskega sodelovanja, zlasti glede 11. Evropskega razvojnega sklada;

| 4. | želi opomniti, da proces decentralizacije prispeva k izboljšanju participativnega upravljanja s povečevanjem odgovornosti, krepitvijo dialogov med več deležniki in akterji ter z usklajevanjem programov in politik na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

želi opomniti, da proces decentralizacije prispeva k izboljšanju participativnega upravljanja s povečevanjem odgovornosti, krepitvijo dialogov med več deležniki in akterji ter z usklajevanjem programov in politik na podnacionalni ravni;

| 5. | poziva države AKP in države članice EU, naj v sodelovanju z organi regionalnega povezovanja AKP spodbujajo celovit pristop k decentralizaciji ter okrepijo vlogo lokalnih skupnosti, organizacij na ravni skupnosti in nevladnih organizacij, da bi vplivale na procese reform v zvezi z decentralizacijo in spremljale te procese; poziva države članice EU in države AKP, naj v ta namen vzpostavijo mehanizme za redni dialog z organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

poziva države AKP in države članice EU, naj v sodelovanju z organi regionalnega povezovanja AKP spodbujajo celovit pristop k decentralizaciji ter okrepijo vlogo lokalnih skupnosti, organizacij na ravni skupnosti in nevladnih organizacij, da bi vplivale na procese reform v zvezi z decentralizacijo in spremljale te procese; poziva države članice EU in države AKP, naj v ta namen vzpostavijo mehanizme za redni dialog z organizacijami civilne družbe;

| 6. | poziva države članice EU in države AKP, naj spodbujajo decentralizirano sodelovanje kot način izvajanja razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj decentralizacijo uvrsti med ključna področja za financiranje v okviru instrumentov financiranja zunanje pomoči; poziva države članice EU, naj v razvojnih programih decentralizaciji dodelijo ustrezno vlogo, svoje dejavnosti pa naj usklajujejo z dejavnostmi Komisije, drugih držav članic ter držav in regionalnih organizacij AKP; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice EU in države AKP, naj spodbujajo decentralizirano sodelovanje kot način izvajanja razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj decentralizacijo uvrsti med ključna področja za financiranje v okviru instrumentov financiranja zunanje pomoči; poziva države članice EU, naj v razvojnih programih decentralizaciji dodelijo ustrezno vlogo, svoje dejavnosti pa naj usklajujejo z dejavnostmi Komisije, drugih držav članic ter držav in regionalnih organizacij AKP;

| 7. | poudarja pomembno vlogo Afriške unije, zlasti Afriške ministrske konference o decentralizaciji in lokalnem razvoju, pri oblikovanju politik decentralizacije; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomembno vlogo Afriške unije, zlasti Afriške ministrske konference o decentralizaciji in lokalnem razvoju, pri oblikovanju politik decentralizacije;

| 8. | priznava, da imajo usklajevalne strukture med lokalnimi organi odločilno vlogo, saj zagotavljajo tehnično in metodološko podporo pri razvoju lokalnih zmogljivosti, prav tako pa olajšujejo izmenjavo strokovnega znanja ter tako podpirajo proces decentralizacije in zagotavljanje osnovnih storitev; meni, da so tudi primeren forum za politični dialog in krepitev prepoznavnosti lokalnih organov na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

8.

priznava, da imajo usklajevalne strukture med lokalnimi organi odločilno vlogo, saj zagotavljajo tehnično in metodološko podporo pri razvoju lokalnih zmogljivosti, prav tako pa olajšujejo izmenjavo strokovnega znanja ter tako podpirajo proces decentralizacije in zagotavljanje osnovnih storitev; meni, da so tudi primeren forum za politični dialog in krepitev prepoznavnosti lokalnih organov na vseh ravneh upravljanja;

| 9. | poziva države članice EU in države AKP, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev sodelovanja žensk, lokalnih kultur, avtohtonih prebivalcev in manjšin, vključno z okrepitvijo njihove sposobnosti za sodelovanje pri lokalnem in regionalnem razvojnem in naložbenem načrtovanju, ter spodbuja oblikovanje lokalnih posvetovalnih platform za proces oblikovanja politike; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice EU in države AKP, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev sodelovanja žensk, lokalnih kultur, avtohtonih prebivalcev in manjšin, vključno z okrepitvijo njihove sposobnosti za sodelovanje pri lokalnem in regionalnem razvojnem in naložbenem načrtovanju, ter spodbuja oblikovanje lokalnih posvetovalnih platform za proces oblikovanja politike;

| 10. | poudarja, da je treba zaradi zagotavljanja pravilnega, preglednega in odgovornega upravljanja poskrbeti za široko vključenost organizacij civilne družbe, lokalnih organov in nacionalnih organov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba zaradi zagotavljanja pravilnega, preglednega in odgovornega upravljanja poskrbeti za široko vključenost organizacij civilne družbe, lokalnih organov in nacionalnih organov;

| 11. | poudarja, da so za učinkovit proces decentralizacije potrebne reforme javnega sektorja, kot je prenos pristojnosti, funkcij in virov, pa tudi politični pluralizem ter dejavno sodelovanje državljanov pri participativnem načrtovanju in oblikovanju proračuna, in sicer neposredno in prek predstavnikov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so za učinkovit proces decentralizacije potrebne reforme javnega sektorja, kot je prenos pristojnosti, funkcij in virov, pa tudi politični pluralizem ter dejavno sodelovanje državljanov pri participativnem načrtovanju in oblikovanju proračuna, in sicer neposredno in prek predstavnikov;

| 12. | poziva pristojne organe, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje močnejšega pravosodja, ki bi moralo skupaj z davčnimi službami imeti mehanizme za boj proti korupciji (zadostna finančna sredstva, mehanizme in organe za boj proti goljufijam ipd.); |
| --- | --- |

12.

poziva pristojne organe, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje močnejšega pravosodja, ki bi moralo skupaj z davčnimi službami imeti mehanizme za boj proti korupciji (zadostna finančna sredstva, mehanizme in organe za boj proti goljufijam ipd.);

| 13. | poudarja, da je treba vzpostaviti načine za okrepitev soudeležbe javnosti prek državljanske vzgoje, s katero bi povečali seznanjenost vseh državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi v okviru dobrega upravljanja; poziva, naj se na področjih, kot so usposabljanje in človeški viri, med lokalnimi organi v državah članicah EU in državah AKP vzpostavijo partnerstva, v okviru katerih bi se zagotavljala tehnična in metodološka podpora pri razvoju lokalnih zmogljivosti ter olajševala izmenjava strokovnega znanja; vztrajno opozarja na pomen vseživljenjskega učenja, formalne, neformalne in priložnostne državljanske vzgoje ter medkulturnega dialoga za zagotavljanje, da imajo državljani možnost sodelovati pri lokalnem upravljanju, ter za izgradnjo dinamične civilne družbe; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba vzpostaviti načine za okrepitev soudeležbe javnosti prek državljanske vzgoje, s katero bi povečali seznanjenost vseh državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi v okviru dobrega upravljanja; poziva, naj se na področjih, kot so usposabljanje in človeški viri, med lokalnimi organi v državah članicah EU in državah AKP vzpostavijo partnerstva, v okviru katerih bi se zagotavljala tehnična in metodološka podpora pri razvoju lokalnih zmogljivosti ter olajševala izmenjava strokovnega znanja; vztrajno opozarja na pomen vseživljenjskega učenja, formalne, neformalne in priložnostne državljanske vzgoje ter medkulturnega dialoga za zagotavljanje, da imajo državljani možnost sodelovati pri lokalnem upravljanju, ter za izgradnjo dinamične civilne družbe;

| 14. | opozarja, da je treba zagotoviti svobodo govora in medijev, da bi se vsem državljanom ne glede na to, katerim skupnostim in skupinam pripadajo, omogočilo svobodno, pravično in odkrito sodelovanje pri lokalnem upravljanju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba zagotoviti svobodo govora in medijev, da bi se vsem državljanom ne glede na to, katerim skupnostim in skupinam pripadajo, omogočilo svobodno, pravično in odkrito sodelovanje pri lokalnem upravljanju;

| 15. | poziva k izvedbi rednih, preglednih, svobodnih in poštenih volitev, s katerimi bi se institucionalizirali zakonita oblast lokalnih predstavniških organov in njihova demokratična zamenjava ter izboljšalo izvajanje neposredne demokracije; |
| --- | --- |

15.

poziva k izvedbi rednih, preglednih, svobodnih in poštenih volitev, s katerimi bi se institucionalizirali zakonita oblast lokalnih predstavniških organov in njihova demokratična zamenjava ter izboljšalo izvajanje neposredne demokracije;

| 16. | poziva nacionalne organe, naj zagotovijo pravičen prenos svojih nacionalnih proračunskih sredstev na decentralizirane enote, podregije, mesta in občine; v zvezi s tem poudarja, da je treba močneje podpirati krepitev zmogljivosti za dobro upravljanje javnih sredstev ter finančnih in proračunskih zmogljivosti decentraliziranih enot, tako da bi lahko te izvajale kakovostne javne storitve, zagotavljale enake možnosti in razvijale socialno kohezijo; poziva Komisijo, naj spodbuja mobilizacijo inovativnih virov financiranja decentraliziranega sodelovanja, vključno z instrumenti, ki združujejo posojila in nepovratna sredstva ter so prilagojeni posebnim potrebam decentraliziranih enot; |
| --- | --- |

16.

poziva nacionalne organe, naj zagotovijo pravičen prenos svojih nacionalnih proračunskih sredstev na decentralizirane enote, podregije, mesta in občine; v zvezi s tem poudarja, da je treba močneje podpirati krepitev zmogljivosti za dobro upravljanje javnih sredstev ter finančnih in proračunskih zmogljivosti decentraliziranih enot, tako da bi lahko te izvajale kakovostne javne storitve, zagotavljale enake možnosti in razvijale socialno kohezijo; poziva Komisijo, naj spodbuja mobilizacijo inovativnih virov financiranja decentraliziranega sodelovanja, vključno z instrumenti, ki združujejo posojila in nepovratna sredstva ter so prilagojeni posebnim potrebam decentraliziranih enot;

| 17. | poudarja, kako izjemno pomembno je, da se v državah v razvoju večja pozornost nameni izkoriščanju davčnih sredstev na nacionalni in lokalni ravni; pozdravlja postopno uvedbo lokalnih finančnih observatorijev; meni, da bi si ti observatoriji zaslužili večjo podporo Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

poudarja, kako izjemno pomembno je, da se v državah v razvoju večja pozornost nameni izkoriščanju davčnih sredstev na nacionalni in lokalni ravni; pozdravlja postopno uvedbo lokalnih finančnih observatorijev; meni, da bi si ti observatoriji zaslužili večjo podporo Evropske unije;

| 18. | poudarja, da bi morala biti decentralizacija učinkovit način boja proti korupciji na vseh ravneh, tudi proti korupciji, ki izvira v multinacionalnih podjetjih; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj si za prednostno nalogo določijo ugotavljanje pomanjkljivosti pri upravljanju, ki lahko povzročijo, da bi decentralizacija odprla pot korupciji, med drugim tudi davčnim utajam in nezakonitim finančnim tokovom, ter naj sprejmejo učinkovite ukrepe za preprečevanje negativnih posledic; zato poziva, naj se zavoljo zoperstavljanja tem resnim težavam ustrezno podprejo zmogljivosti spremljanja in okrepi pravna država; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morala biti decentralizacija učinkovit način boja proti korupciji na vseh ravneh, tudi proti korupciji, ki izvira v multinacionalnih podjetjih; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj si za prednostno nalogo določijo ugotavljanje pomanjkljivosti pri upravljanju, ki lahko povzročijo, da bi decentralizacija odprla pot korupciji, med drugim tudi davčnim utajam in nezakonitim finančnim tokovom, ter naj sprejmejo učinkovite ukrepe za preprečevanje negativnih posledic; zato poziva, naj se zavoljo zoperstavljanja tem resnim težavam ustrezno podprejo zmogljivosti spremljanja in okrepi pravna država;

| 19. | poudarja, kako pomembno je s spodbujanjem decentralizacije obravnavati vprašanja, kot so ravnanje z odpadki in revščina v mestih, spopadanje s socialno izključenostjo, zmanjševanje neenakosti, krepitev vloge državljanov, boj proti neenakosti spolov, inovativna zasnova infrastrukture, zagotavljanje storitev, upravljanje zemljišč, zmanjševanje tveganja naravnih nesreč, raba energije ipd.; |
| --- | --- |

19.

poudarja, kako pomembno je s spodbujanjem decentralizacije obravnavati vprašanja, kot so ravnanje z odpadki in revščina v mestih, spopadanje s socialno izključenostjo, zmanjševanje neenakosti, krepitev vloge državljanov, boj proti neenakosti spolov, inovativna zasnova infrastrukture, zagotavljanje storitev, upravljanje zemljišč, zmanjševanje tveganja naravnih nesreč, raba energije ipd.;

| 20. | pozdravlja, da so se mesta v državah AKP in državah članicah EU organizirala in se zavzeto pripravljajo na konferenco Združenih narodov o stanovanjski politiki in trajnostnem razvoju mest (Habitat III); |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da so se mesta v državah AKP in državah članicah EU organizirala in se zavzeto pripravljajo na konferenco Združenih narodov o stanovanjski politiki in trajnostnem razvoju mest (Habitat III);

| 21. | poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo zmanjševanje revščine in so precejšen izziv za lokalne organe, saj so zaradi njih v prvi vrsti prizadete lokalne skupnosti; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj zagotovijo, da decentralizirane enote polno sodelujejo pri izvajanju pariškega podnebnega sporazuma; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo zmanjševanje revščine in so precejšen izziv za lokalne organe, saj so zaradi njih v prvi vrsti prizadete lokalne skupnosti; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj zagotovijo, da decentralizirane enote polno sodelujejo pri izvajanju pariškega podnebnega sporazuma;

| 22. | poziva države AKP in države članice EU, naj zavoljo učinkovitejšega ukrepanja na lokalni ravni spodbujajo uporabo načela subsidiarnosti med nacionalnimi in decentraliziranimi enotami ter načela pravičnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva države AKP in države članice EU, naj zavoljo učinkovitejšega ukrepanja na lokalni ravni spodbujajo uporabo načela subsidiarnosti med nacionalnimi in decentraliziranimi enotami ter načela pravičnosti;

| 23. | priznava, da enoten model decentralizacije ni primeren za vse države, ter poziva k spoštovanju kultur in tradicij ter naravne inventivnosti posameznikov; |
| --- | --- |

23.

priznava, da enoten model decentralizacije ni primeren za vse države, ter poziva k spoštovanju kultur in tradicij ter naravne inventivnosti posameznikov;

| 24. | poudarja, kako pomembno je spodbujati dobro upravljanje na lokalni ravni z zagovarjanjem načel odgovornosti, preglednosti, udeležbe in odzivnosti ter z zagotavljanjem pravne države in spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembno je spodbujati dobro upravljanje na lokalni ravni z zagovarjanjem načel odgovornosti, preglednosti, udeležbe in odzivnosti ter z zagotavljanjem pravne države in spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 25. | poudarja, da je treba, kjer je to mogoče, v lokalno upravljanje uvesti informacijske in komunikacijske tehnologije ter izvajati pobude za spodbujanje e-pismenosti ter dostopa do tehnologije in interneta; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba, kjer je to mogoče, v lokalno upravljanje uvesti informacijske in komunikacijske tehnologije ter izvajati pobude za spodbujanje e-pismenosti ter dostopa do tehnologije in interneta;

| 26. | priznava ključno vlogo lokalnih organov v boju proti radikalizaciji in terorizmu; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj zagotovijo, da imajo lahko lokalni organi osrednjo vlogo pri spodbujanju povezovanja med skupnostmi in preprečevanju radikalizacije ali drugih oblik marginalizacije; poziva k vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo strokovnega znanja na tem področju med državami članicami EU in državami AKP; |
| --- | --- |

26.

priznava ključno vlogo lokalnih organov v boju proti radikalizaciji in terorizmu; poziva države članice EU in države AKP ter regionalne organe, naj zagotovijo, da imajo lahko lokalni organi osrednjo vlogo pri spodbujanju povezovanja med skupnostmi in preprečevanju radikalizacije ali drugih oblik marginalizacije; poziva k vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo strokovnega znanja na tem področju med državami članicami EU in državami AKP;

| 27. | poudarja ključno vlogo lokalnega upravljanja pri doseganju sprave po konfliktih, saj so lokalni organi na prvem mestu, kadar je treba obnoviti prisotnost države na lokalni ravni in se učinkoviteje odzvati na lokalne razmere ter preprečevati konflikte z obvladovanjem napetosti med skupinami, povečati zastopanost in udeležbo ter izboljšati zagotavljanje storitev; |
| --- | --- |

27.

poudarja ključno vlogo lokalnega upravljanja pri doseganju sprave po konfliktih, saj so lokalni organi na prvem mestu, kadar je treba obnoviti prisotnost države na lokalni ravni in se učinkoviteje odzvati na lokalne razmere ter preprečevati konflikte z obvladovanjem napetosti med skupinami, povečati zastopanost in udeležbo ter izboljšati zagotavljanje storitev;

| 28. | poudarja, kako pomembno je v proces političnega in upravnega odločanja vključevati ženske, mlade, invalide in najbolj ranljive ljudi ter vse osebe ne glede na njihovo kulturno in socialno-ekonomsko poreklo ter jim omogočiti, da v celoti sodelujejo in so polno zastopani na vseh ravneh upravljanja, zlasti na lokalni ravni; poziva k uresničevanju enakosti spolov po načelu paritete; |
| --- | --- |

28.

poudarja, kako pomembno je v proces političnega in upravnega odločanja vključevati ženske, mlade, invalide in najbolj ranljive ljudi ter vse osebe ne glede na njihovo kulturno in socialno-ekonomsko poreklo ter jim omogočiti, da v celoti sodelujejo in so polno zastopani na vseh ravneh upravljanja, zlasti na lokalni ravni; poziva k uresničevanju enakosti spolov po načelu paritete;

| 29. | vztraja, da je treba decentralizacijo izkoristiti za boj proti neenakosti spolov ter povečanje zastopanosti in prepoznavnosti žensk pri odločanju v politiki in gospodarstvu; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da je treba decentralizacijo izkoristiti za boj proti neenakosti spolov ter povečanje zastopanosti in prepoznavnosti žensk pri odločanju v politiki in gospodarstvu;

| 30. | meni, da mora decentralizacija omogočati in olajšati sodelovanje mladih pri lokalnem upravljanju ter da morajo biti ti zastopani pri odločanju; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora decentralizacija omogočati in olajšati sodelovanje mladih pri lokalnem upravljanju ter da morajo biti ti zastopani pri odločanju;

| 31. | poziva pristojne organ, naj odpravijo vsakršno podvajanje dela v javni upravi ter preprečijo prekrivanje pristojnosti med lokalno in regionalno vlado; |
| --- | --- |

31.

poziva pristojne organ, naj odpravijo vsakršno podvajanje dela v javni upravi ter preprečijo prekrivanje pristojnosti med lokalno in regionalno vlado;

| 32. | poudarja, da je treba okrepiti e-upravo in načine, ki izhajajo iz novih tehnologij, da bi se vzpostavila preglednejša uprava, s čimer bi se preprečile vse oblike poklicne malomarnosti, olajšal dostop za državljane in zagotovila odgovornost; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba okrepiti e-upravo in načine, ki izhajajo iz novih tehnologij, da bi se vzpostavila preglednejša uprava, s čimer bi se preprečile vse oblike poklicne malomarnosti, olajšal dostop za državljane in zagotovila odgovornost;

| 33. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med državami AKP in državami članicami EU ter regionalnimi organizacijami držav AKP, kot so Afriška unija, Karibska skupnost in Forum pacifiških otokov, pri vzpostavitvi mehanizmov nadzora nad sredstvi, prenesenimi na decentralizirane enote, in krepitvi zmogljivosti teh mehanizmov z namenom boja proti korupciji in preprečevanja zapravljanja teh sredstev; poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje za obravnavo nezakonitih finančnih tokov, da se zagotovijo enaki pogoji na področju obdavčevanja lokalnih in mednarodnih podjetij; |
| --- | --- |

33.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med državami AKP in državami članicami EU ter regionalnimi organizacijami držav AKP, kot so Afriška unija, Karibska skupnost in Forum pacifiških otokov, pri vzpostavitvi mehanizmov nadzora nad sredstvi, prenesenimi na decentralizirane enote, in krepitvi zmogljivosti teh mehanizmov z namenom boja proti korupciji in preprečevanja zapravljanja teh sredstev; poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje za obravnavo nezakonitih finančnih tokov, da se zagotovijo enaki pogoji na področju obdavčevanja lokalnih in mednarodnih podjetij;

| 34. | poudarja, kako pomembno je v okviru sodelovanja med AKP in EU vzpostaviti pristen politični dialog med lokalnimi organi, s katerim bi lahko ocenili trenutni napredek, težave in možnosti za povečanje učinkovitosti pomoči na lokalni ravni; |
| --- | --- |

34.

poudarja, kako pomembno je v okviru sodelovanja med AKP in EU vzpostaviti pristen politični dialog med lokalnimi organi, s katerim bi lahko ocenili trenutni napredek, težave in možnosti za povečanje učinkovitosti pomoči na lokalni ravni;

| 35. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, regionalnim organizacijam držav AKP in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

35.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, regionalnim organizacijam držav AKP in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (7)

o območju celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (1), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (1), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. februarja 2004 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu: težave in obeti (3), z dne 23. novembra 2006 o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) (4), z dne 9. aprila 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (5) ter z dne 19. junija 2013 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu – nadaljnji ukrepi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. februarja 2004 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu: težave in obeti (3), z dne 23. novembra 2006 o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) (4), z dne 9. aprila 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (5) ter z dne 19. junija 2013 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu – nadaljnji ukrepi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. marca 2014 o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. marca 2014 o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 z naslovom „Trgovina, rast in razvoj: Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012) 22 final), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 z naslovom „Trgovina, rast in razvoj: Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012) 22 final),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (COM(2015)44 final), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (COM(2015)44 final),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, ki ga je septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, ki ga je septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju tretje mednarodne konference Združenih narodov o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje mednarodne konference Združenih narodov o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Ekonomske komisije Združenih narodov za Afriko (ECA) za spodbujanje trgovine znotraj Afrike iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Ekonomske komisije Združenih narodov za Afriko (ECA) za spodbujanje trgovine znotraj Afrike iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju listine Organizacije afriške enotnosti (OAU), sprejete 25. maja 1963 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Organizacije afriške enotnosti (OAU), sprejete 25. maja 1963 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju akta o ustanovitvi Afriške unije, sprejetega 11. julija 2000 v Loméju (Togo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akta o ustanovitvi Afriške unije, sprejetega 11. julija 2000 v Loméju (Togo),

| — | ob upoštevanju sklepa, sprejetega 22. oktobra 2008 na tristranskem vrhu v Kampali, o vzpostavitvi območja proste trgovine med Skupnim trgom Vzhodne in Južne Afrike (COMESA), Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC) in Vzhodnoafriško skupnostjo (EAC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, sprejetega 22. oktobra 2008 na tristranskem vrhu v Kampali, o vzpostavitvi območja proste trgovine med Skupnim trgom Vzhodne in Južne Afrike (COMESA), Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC) in Vzhodnoafriško skupnostjo (EAC),

| — | ob upoštevanju pogodbe iz Abudže z dne 3. junija 1991 o ustanovitvi Afriške gospodarske skupnosti in zlasti členov 6 in 88 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe iz Abudže z dne 3. junija 1991 o ustanovitvi Afriške gospodarske skupnosti in zlasti členov 6 in 88 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju sklepa 18. skupščine Afriške unije, ki je od 23. do 30. januarja 2012 potekala v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa 18. skupščine Afriške unije, ki je od 23. do 30. januarja 2012 potekala v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju akcijskih načrtov za gospodarski razvoj Afrike, sprejetih leta 1980 in leta 2012 v Lagosu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskih načrtov za gospodarski razvoj Afrike, sprejetih leta 1980 in leta 2012 v Lagosu,

| — | ob upoštevanju Agende 2063, predstavljene ob 50. obletnici Afriške unije maja 2013 v Adis Abebi in sprejete na 24. redni skupščini Afriške unije 31. januarja 2015 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 2063, predstavljene ob 50. obletnici Afriške unije maja 2013 v Adis Abebi in sprejete na 24. redni skupščini Afriške unije 31. januarja 2015 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju 22. vrha voditeljev držav Afriške unije, ki je potekal 30. in 31. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. vrha voditeljev držav Afriške unije, ki je potekal 30. in 31. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov tretjega tristranskega vrha, ki je potekal od 6. do 10. junija 2015 v Šarm el Šejku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov tretjega tristranskega vrha, ki je potekal od 6. do 10. junija 2015 v Šarm el Šejku,

| — | ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) iz leta 2013 z naslovom „Intra-African Trade: Unlocking Private Sector Dynamism“ (Trgovina znotraj Afrike: sprostitev moči zasebnega sektorja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) iz leta 2013 z naslovom „Intra-African Trade: Unlocking Private Sector Dynamism“ (Trgovina znotraj Afrike: sprostitev moči zasebnega sektorja),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovnega gospodarskega foruma o konkurenčnosti Afrike za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovnega gospodarskega foruma o konkurenčnosti Afrike za leto 2015,

| A. | ker je vzpostavitev območja celinske proste trgovine v Afriki izraz politične volje voditeljev držav Afriške unije, ki so se sestali leta 2012 v Adis Abebi; |
| --- | --- |

A.

ker je vzpostavitev območja celinske proste trgovine v Afriki izraz politične volje voditeljev držav Afriške unije, ki so se sestali leta 2012 v Adis Abebi;

| B. | ker je območje celinske proste trgovine v Agendi 2063 Afriške unije prepoznano kot pomemben mejnik na poti do končnega cilja oblikovanja afriškega skupnega trga in do udejanjanja afriške gospodarske skupnosti, kot je predvideno v pogodbi iz Abudže in v aktu o ustanovitvi Afriške unije; |
| --- | --- |

B.

ker je območje celinske proste trgovine v Agendi 2063 Afriške unije prepoznano kot pomemben mejnik na poti do končnega cilja oblikovanja afriškega skupnega trga in do udejanjanja afriške gospodarske skupnosti, kot je predvideno v pogodbi iz Abudže in v aktu o ustanovitvi Afriške unije;

| C. | ker je delež Afrike v svetovni trgovini zelo nizek, saj znaša okrog 3 %, in ker Afrika ostaja celina, ki najmanj trguje sama s sabo, pri čemer trgovina znotraj celine predstavlja le približno 12 % afriške trgovine, v primerjavi z Azijo, kjer je delež trgovine znotraj celine približno 55-odstoten, in Evropo, kjer je več kot 70-odstoten; |
| --- | --- |

C.

ker je delež Afrike v svetovni trgovini zelo nizek, saj znaša okrog 3 %, in ker Afrika ostaja celina, ki najmanj trguje sama s sabo, pri čemer trgovina znotraj celine predstavlja le približno 12 % afriške trgovine, v primerjavi z Azijo, kjer je delež trgovine znotraj celine približno 55-odstoten, in Evropo, kjer je več kot 70-odstoten;

| D. | ker je junija 2015 Afriška unija uradno začela pogajanja o vzpostavitvi območja celinske proste trgovine do leta 2017, ki naj bi ji do leta 2019 sledila še vzpostavitev afriške carinske unije; |
| --- | --- |

D.

ker je junija 2015 Afriška unija uradno začela pogajanja o vzpostavitvi območja celinske proste trgovine do leta 2017, ki naj bi ji do leta 2019 sledila še vzpostavitev afriške carinske unije;

| E. | ker bo območje celinske proste trgovine spodbujalo tesnejše gospodarske, trgovinske in kulturne povezave med afriškimi državami ter povečalo zmogljivosti dobave in konkurenčnost med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

E.

ker bo območje celinske proste trgovine spodbujalo tesnejše gospodarske, trgovinske in kulturne povezave med afriškimi državami ter povečalo zmogljivosti dobave in konkurenčnost med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter z Evropsko unijo;

| F. | ker bo moralo povečanje trgovine znotraj Afrike koristiti vsem Afričanom in prispevati k vključevanju celine v svetovno trgovino; |
| --- | --- |

F.

ker bo moralo povečanje trgovine znotraj Afrike koristiti vsem Afričanom in prispevati k vključevanju celine v svetovno trgovino;

| G. | ker ima lahko razvojno usmerjen regionalizem učinke prelivanja z vidika spodbujanja miru, varnosti in politične stabilnosti na celini; |
| --- | --- |

G.

ker ima lahko razvojno usmerjen regionalizem učinke prelivanja z vidika spodbujanja miru, varnosti in politične stabilnosti na celini;

| H. | ker je treba za sklenitev območja celinske proste trgovine uskladiti številne in različne trgovinske zaveze, ki jih je na večstranski, regionalni in dvostranski ravni sprejela večina afriških držav; |
| --- | --- |

H.

ker je treba za sklenitev območja celinske proste trgovine uskladiti številne in različne trgovinske zaveze, ki jih je na večstranski, regionalni in dvostranski ravni sprejela večina afriških držav;

| I. | ker strukturna neusklajenost med domačo ponudbo blaga in storitev ter domačim povpraševanjem po njih pomeni, da se je treba vse pogosteje zatekati k dragemu uvozu; |
| --- | --- |

I.

ker strukturna neusklajenost med domačo ponudbo blaga in storitev ter domačim povpraševanjem po njih pomeni, da se je treba vse pogosteje zatekati k dragemu uvozu;

| J. | ker čezmejno trgovanje poteka med državami, ki jih pogosto naseljujejo ista ljudstva, vendar se ti pomembni tokovi ne upoštevajo v trgovini med afriškimi državami; |
| --- | --- |

J.

ker čezmejno trgovanje poteka med državami, ki jih pogosto naseljujejo ista ljudstva, vendar se ti pomembni tokovi ne upoštevajo v trgovini med afriškimi državami;

| K. | ker ta vzporedna ekonomija ni obdavčena s strani države ter ovira prizadevanja za podpiranje in razvoj zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

K.

ker ta vzporedna ekonomija ni obdavčena s strani države ter ovira prizadevanja za podpiranje in razvoj zasebnega sektorja;

| L. | ker države zaradi goljufij, tihotapljenja, davčne utaje in davčnih oprostitev izgubljajo finančna sredstva, pri čemer so morda že prizadete zaradi znižanja carin, ki je posledica liberalizacije trgovine; ker ogromni zneski nezakonitega finančnega kapitala, ki odteka z afriške celine, pomenijo oviro za njeno rast in razvoj; |
| --- | --- |

L.

ker države zaradi goljufij, tihotapljenja, davčne utaje in davčnih oprostitev izgubljajo finančna sredstva, pri čemer so morda že prizadete zaradi znižanja carin, ki je posledica liberalizacije trgovine; ker ogromni zneski nezakonitega finančnega kapitala, ki odteka z afriške celine, pomenijo oviro za njeno rast in razvoj;

| M. | ob upoštevanju dodane vrednosti velikih integracijskih projektov z multiplikacijskimi učinki, kot so programi za boj proti izsušitvi jezera Čad, pridobivanje metana iz jezera Kivu in izkoriščanje hidroelektričnega potenciala porečja Kongo ter območja Inga v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

M.

ob upoštevanju dodane vrednosti velikih integracijskih projektov z multiplikacijskimi učinki, kot so programi za boj proti izsušitvi jezera Čad, pridobivanje metana iz jezera Kivu in izkoriščanje hidroelektričnega potenciala porečja Kongo ter območja Inga v Demokratični republiki Kongo;

| 1. | ugotavlja, da bo območje celinske proste trgovine na koncu zajemalo 54 afriških držav s skupnim BDP 1,2 bilijona USD, pokrivalo trg z več kot milijardo ljudmi do leta 2050 in povečalo trgovino znotraj Afrike za kar 35 milijard USD na leto; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da bo območje celinske proste trgovine na koncu zajemalo 54 afriških držav s skupnim BDP 1,2 bilijona USD, pokrivalo trg z več kot milijardo ljudmi do leta 2050 in povečalo trgovino znotraj Afrike za kar 35 milijard USD na leto;

| 2. | obžaluje, da sedaj samo 12 % afriških trgovinskih tokov poteka znotraj celine, in vztraja, da je treba celinsko trgovino spodbujati z zmanjševanjem carinskih in necarinskih ovir ter odpravljanjem trenutne razdrobljenosti afriškega trga; opozarja, da bi morali okrepljeni trgovinski tokovi kratko- in srednjeročno prispevati k povečanju afriškega BDP za predvidenih 4,5–5 %; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da sedaj samo 12 % afriških trgovinskih tokov poteka znotraj celine, in vztraja, da je treba celinsko trgovino spodbujati z zmanjševanjem carinskih in necarinskih ovir ter odpravljanjem trenutne razdrobljenosti afriškega trga; opozarja, da bi morali okrepljeni trgovinski tokovi kratko- in srednjeročno prispevati k povečanju afriškega BDP za predvidenih 4,5–5 %;

| 3. | poudarja, da je treba za vzpostavitev gospodarske odpornosti in zaščito celinskih gospodarstev pred zunanjimi pretresi v Afriki spodbujati procese regionalnega povezovanja; meni, da bi bilo treba rast prek regionalne trgovine, ki temelji zlasti na sodelovanju in prenosu tehnologije jug–jug, uporabiti za boljšo razporeditev sredstev in zmanjšanje neenakosti v razvoju na afriški celini; zato vztraja pri sodelovanju državljanov in drugih deležnikov v odkritih in odprtih razpravah, da se doseže soglasje o strategiji za spodbujanje nacionalnih interesov javne politike; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba za vzpostavitev gospodarske odpornosti in zaščito celinskih gospodarstev pred zunanjimi pretresi v Afriki spodbujati procese regionalnega povezovanja; meni, da bi bilo treba rast prek regionalne trgovine, ki temelji zlasti na sodelovanju in prenosu tehnologije jug–jug, uporabiti za boljšo razporeditev sredstev in zmanjšanje neenakosti v razvoju na afriški celini; zato vztraja pri sodelovanju državljanov in drugih deležnikov v odkritih in odprtih razpravah, da se doseže soglasje o strategiji za spodbujanje nacionalnih interesov javne politike;

| 4. | poudarja, da povezava med liberalizacijo trgovine in zmanjšanjem revščine ni samodejna in da bo območje celinske proste trgovine trajnostno prispevalo k izboljšanju kakovosti življenja Afričanov le, če bo zajemalo tudi ambiciozno razvojno politiko, sicer se bodo globoko zakoreninjene neenakosti po vsej celini ohranile tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da povezava med liberalizacijo trgovine in zmanjšanjem revščine ni samodejna in da bo območje celinske proste trgovine trajnostno prispevalo k izboljšanju kakovosti življenja Afričanov le, če bo zajemalo tudi ambiciozno razvojno politiko, sicer se bodo globoko zakoreninjene neenakosti po vsej celini ohranile tudi v prihodnosti;

| 5. | meni, da je treba območje celinske proste trgovine graditi postopno prek povezovanja različnih območij proste trgovine in gospodarskih skupnosti, ki že obstajajo, zlasti s sklenitvijo tristranskega sporazuma med Južnoafriško razvojno skupnostjo, Skupnim trgom Vzhodne in Južne Afrike ter Vzhodnoafriško skupnostjo; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba območje celinske proste trgovine graditi postopno prek povezovanja različnih območij proste trgovine in gospodarskih skupnosti, ki že obstajajo, zlasti s sklenitvijo tristranskega sporazuma med Južnoafriško razvojno skupnostjo, Skupnim trgom Vzhodne in Južne Afrike ter Vzhodnoafriško skupnostjo;

| 6. | meni, da je za dopolnitev procesa regionalnega gospodarskega povezovanja znotraj Afrike prav tako potrebno ugodno mednarodno okolje, tudi zagotovitev večje zastopanosti in sodelovanja Afrike pri odločanju v mednarodnih finančnih, trgovinskih in razvojnih institucijah; poziva EU, naj afriške države podpre pri teh zahtevah, da bodo lahko enakopravno sodelovale pri globalnem preoblikovanju obstoječih mednarodnih pravil; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za dopolnitev procesa regionalnega gospodarskega povezovanja znotraj Afrike prav tako potrebno ugodno mednarodno okolje, tudi zagotovitev večje zastopanosti in sodelovanja Afrike pri odločanju v mednarodnih finančnih, trgovinskih in razvojnih institucijah; poziva EU, naj afriške države podpre pri teh zahtevah, da bodo lahko enakopravno sodelovale pri globalnem preoblikovanju obstoječih mednarodnih pravil;

| 7. | poziva h krepitvi gospodarskega razvoja in zmožnosti za inovacije regionalnih gospodarskih skupnosti, katerih povezovanje in izkušnje bodo nedvomno prispevali k vzpostavitvi območja celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

7.

poziva h krepitvi gospodarskega razvoja in zmožnosti za inovacije regionalnih gospodarskih skupnosti, katerih povezovanje in izkušnje bodo nedvomno prispevali k vzpostavitvi območja celinske proste trgovine;

| 8. | poudarja, da se od afriških gospodarskih skupnosti pričakuje, da bodo s preostalim svetom trgovale v okviru različnih trgovinskih sistemov, in sicer prek dostopa brez carin in brez kvot (DFQF) za najmanj razvite države in splošnega sistema preferencialov ali medsebojnih sporazumov o prosti trgovini za države, ki ne sodijo med najmanj razvite; poudarja, da morajo afriške države za spodbujanje regionalnega povezovanja in diverzifikacije trgovine obstoječe sisteme za dostop na trg združiti v en sistem, skladen z območjem celinske proste trgovine; glede na to meni, da je ključno zagotoviti, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu prispevajo k vzpostavitvi območja celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se od afriških gospodarskih skupnosti pričakuje, da bodo s preostalim svetom trgovale v okviru različnih trgovinskih sistemov, in sicer prek dostopa brez carin in brez kvot (DFQF) za najmanj razvite države in splošnega sistema preferencialov ali medsebojnih sporazumov o prosti trgovini za države, ki ne sodijo med najmanj razvite; poudarja, da morajo afriške države za spodbujanje regionalnega povezovanja in diverzifikacije trgovine obstoječe sisteme za dostop na trg združiti v en sistem, skladen z območjem celinske proste trgovine; glede na to meni, da je ključno zagotoviti, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu prispevajo k vzpostavitvi območja celinske proste trgovine;

| 9. | poudarja pomen demokratičnega nadzora nacionalnih parlamentov in civilne družbe, tako pri spremljanju izvajanja sporazumov o gospodarskem partnerstvu kot v procesu oblikovanja območja celinske proste trgovine za Afriko; zato poziva, naj se sistematično vključijo v tekoče delo na podlagi participativnega pristopa in z namenom, da se zagotovi kar največja preglednost; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen demokratičnega nadzora nacionalnih parlamentov in civilne družbe, tako pri spremljanju izvajanja sporazumov o gospodarskem partnerstvu kot v procesu oblikovanja območja celinske proste trgovine za Afriko; zato poziva, naj se sistematično vključijo v tekoče delo na podlagi participativnega pristopa in z namenom, da se zagotovi kar največja preglednost;

| 10. | opozarja, da večji dostop do trga brez zmogljivosti za proizvodnjo blaga in zagotavljanje storitev ne bo prinesel gospodarskega razvoja; zato zahteva, naj območje celinske proste trgovine kot prednostno nalogo strukturni primanjkljaj v afriški dobavi blaga in storitev prilagodi povpraševanju, da bi lahko učinkovito vplival na trgovino; poleg tega poziva EU, naj prek orodja pomoč za trgovino podpre obstoječe pobude za regionalno povezovanje, vključno z območjem celinske proste trgovine, kar bi moralo prispevati k spodbujanju vzpostavitve ali razvoja domačih proizvodnih zmogljivosti, zmanjšanju dohodkovne neenakosti v Afriki in spodbujanju gospodarske diverzifikacije ter prenosa tehnologije; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da večji dostop do trga brez zmogljivosti za proizvodnjo blaga in zagotavljanje storitev ne bo prinesel gospodarskega razvoja; zato zahteva, naj območje celinske proste trgovine kot prednostno nalogo strukturni primanjkljaj v afriški dobavi blaga in storitev prilagodi povpraševanju, da bi lahko učinkovito vplival na trgovino; poleg tega poziva EU, naj prek orodja pomoč za trgovino podpre obstoječe pobude za regionalno povezovanje, vključno z območjem celinske proste trgovine, kar bi moralo prispevati k spodbujanju vzpostavitve ali razvoja domačih proizvodnih zmogljivosti, zmanjšanju dohodkovne neenakosti v Afriki in spodbujanju gospodarske diverzifikacije ter prenosa tehnologije;

| 11. | poziva afriške vlade, naj še naprej spodbujajo trgovino znotraj Afrike z oblikovanjem ustreznega regulativnega okvira za trgovino; poudarja pomen usklajevanja nacionalne zakonodaje, naložb v infrastrukturo, povezano s trgovino, in učinkovitega spodbujanja trgovine; |
| --- | --- |

11.

poziva afriške vlade, naj še naprej spodbujajo trgovino znotraj Afrike z oblikovanjem ustreznega regulativnega okvira za trgovino; poudarja pomen usklajevanja nacionalne zakonodaje, naložb v infrastrukturo, povezano s trgovino, in učinkovitega spodbujanja trgovine;

| 12. | poziva, naj območje celinske proste trgovine prispeva k obnovi, utrjevanju in razvoju afriškega gospodarstva, da bi okrepili povezovanje trga, industrijsko proizvodnjo in konkurenčnost, izboljšali trgovino, podprli naložbe v infrastrukturo in spodbudili potrošnjo s krepitvijo kupne moči; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj območje celinske proste trgovine prispeva k obnovi, utrjevanju in razvoju afriškega gospodarstva, da bi okrepili povezovanje trga, industrijsko proizvodnjo in konkurenčnost, izboljšali trgovino, podprli naložbe v infrastrukturo in spodbudili potrošnjo s krepitvijo kupne moči;

| 13. | poudarja pomen inovacij za spodbujanje proizvodnje, zlasti v primarnem sektorju in njegovem distribucijskem omrežju; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen inovacij za spodbujanje proizvodnje, zlasti v primarnem sektorju in njegovem distribucijskem omrežju;

| 14. | meni, da bi območje celinske proste trgovine moralo biti gonilna sila za izvajanje velikih čezmejnih projektov, na primer na področju prometne in komunikacijske infrastrukture ali elektrifikacije celine, da bi zagotovili boljše povezave med sosednjimi državami in večjimi mesti ter spodbujali nove razvojne priložnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi območje celinske proste trgovine moralo biti gonilna sila za izvajanje velikih čezmejnih projektov, na primer na področju prometne in komunikacijske infrastrukture ali elektrifikacije celine, da bi zagotovili boljše povezave med sosednjimi državami in večjimi mesti ter spodbujali nove razvojne priložnosti;

| 15. | upa, da bo območje celinske proste trgovine Afriki omogočilo trajnostno izkoriščanje in upravljanje lastnih naravnih virov, kar bo v povezavi z ugodno demografijo prispevalo h gospodarski rasti in zmanjševanju razvojnih razlik med afriškimi državami prek prerazporeditve bogastva; poziva afriške države, naj v ta namen povečajo preglednost in odgovornost v pogodbah o virih, računovodskih poročilih podjetij in revizijah; tudi EU poziva, naj nadgradi svojo podporo, da bo državam, ki so bogate z viri, pomagala pri izvajanju načel iz pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, ki se nanašajo na večjo preglednost in odgovornost v sektorjih nafte, plina in rudarstva; |
| --- | --- |

15.

upa, da bo območje celinske proste trgovine Afriki omogočilo trajnostno izkoriščanje in upravljanje lastnih naravnih virov, kar bo v povezavi z ugodno demografijo prispevalo h gospodarski rasti in zmanjševanju razvojnih razlik med afriškimi državami prek prerazporeditve bogastva; poziva afriške države, naj v ta namen povečajo preglednost in odgovornost v pogodbah o virih, računovodskih poročilih podjetij in revizijah; tudi EU poziva, naj nadgradi svojo podporo, da bo državam, ki so bogate z viri, pomagala pri izvajanju načel iz pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, ki se nanašajo na večjo preglednost in odgovornost v sektorjih nafte, plina in rudarstva;

| 16. | opozarja, da zasebni sektor zagotavlja 90 % delovnih mest v državah v razvoju, tudi v Afriki; meni, da lahko območje celinske proste trgovine ustvari nove priložnosti za afriška podjetja z zagotovitvijo potrebnih pogojev in razmer za podjetništvo, naložbe in ustvarjanje delovnih mest; poziva, da se malim in srednjim podjetjem in industriji (MSP/MSI), ki predstavljajo temelj dinamičnega in raznolikega lokalnega gospodarstva, nameni posebna pozornost, zlasti z vzpostavitvijo prednostnih področij rasti; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da zasebni sektor zagotavlja 90 % delovnih mest v državah v razvoju, tudi v Afriki; meni, da lahko območje celinske proste trgovine ustvari nove priložnosti za afriška podjetja z zagotovitvijo potrebnih pogojev in razmer za podjetništvo, naložbe in ustvarjanje delovnih mest; poziva, da se malim in srednjim podjetjem in industriji (MSP/MSI), ki predstavljajo temelj dinamičnega in raznolikega lokalnega gospodarstva, nameni posebna pozornost, zlasti z vzpostavitvijo prednostnih področij rasti;

| 17. | želi, da bi z izvajanjem praktične politike v obliki davčnih olajšav, podpore računovodskih in davčnih strokovnjakov ter odobrenega svetovanja na področju upravljanja pomagali malim in srednjim podjetjem in industriji ter projektom in podjetjem mladih, da razvijejo svoje sposobnosti za ustvarjanje bogastva in delovnih mest; |
| --- | --- |

17.

želi, da bi z izvajanjem praktične politike v obliki davčnih olajšav, podpore računovodskih in davčnih strokovnjakov ter odobrenega svetovanja na področju upravljanja pomagali malim in srednjim podjetjem in industriji ter projektom in podjetjem mladih, da razvijejo svoje sposobnosti za ustvarjanje bogastva in delovnih mest;

| 18. | ugotavlja, da afriške države zaradi davčnih spodbud, ki jih običajno odobrijo za privabljanje neposrednih tujih naložb, izgubljajo pomembna finančna sredstva; zato meni, da je treba davčne politike v zvezi z ekstraktivno industrijo revidirati z namenom zaščite socialno-ekonomskih interesov držav gostiteljic; poziva EU, naj pri pogajanjih o davčnih in naložbenih sporazumih z državami v razvoju zagotovi pravično porazdelitev pravic do obdavčitve; zato EU poziva, naj se za davčne sporazume z državami v razvoju pogaja na osnovi vzorčne pogodbe davčnega odbora Združenih narodov, ki daje večje pravice za obdavčitev pri viru; poleg tega opozarja na odgovornost EU, da se bori proti davčnim pravilom, ki nadnacionalnim korporacijam in posameznikom omogočajo izogibanje davkom, in pomaga tretjim državam pri povrnitvi nezakonitih sredstev ter pregonu storilcev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da afriške države zaradi davčnih spodbud, ki jih običajno odobrijo za privabljanje neposrednih tujih naložb, izgubljajo pomembna finančna sredstva; zato meni, da je treba davčne politike v zvezi z ekstraktivno industrijo revidirati z namenom zaščite socialno-ekonomskih interesov držav gostiteljic; poziva EU, naj pri pogajanjih o davčnih in naložbenih sporazumih z državami v razvoju zagotovi pravično porazdelitev pravic do obdavčitve; zato EU poziva, naj se za davčne sporazume z državami v razvoju pogaja na osnovi vzorčne pogodbe davčnega odbora Združenih narodov, ki daje večje pravice za obdavčitev pri viru; poleg tega opozarja na odgovornost EU, da se bori proti davčnim pravilom, ki nadnacionalnim korporacijam in posameznikom omogočajo izogibanje davkom, in pomaga tretjim državam pri povrnitvi nezakonitih sredstev ter pregonu storilcev;

| 19. | meni, da mora območje celinske proste trgovine spodbuditi ne le trgovino z blagom in storitvami znotraj Afrike, temveč tudi prosti pretok kapitala in oseb; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora območje celinske proste trgovine spodbuditi ne le trgovino z blagom in storitvami znotraj Afrike, temveč tudi prosti pretok kapitala in oseb;

| 20. | poziva k hitrim in konkretnim ukrepom za izravnavo zmanjšanja proračunskih prihodkov zaradi odprave carinskih ovir in za ohranitev lokalnih proizvodnih trgov; |
| --- | --- |

20.

poziva k hitrim in konkretnim ukrepom za izravnavo zmanjšanja proračunskih prihodkov zaradi odprave carinskih ovir in za ohranitev lokalnih proizvodnih trgov;

| 21. | poudarja, da je dostop do finančnih sredstev v Afriki še vedno preveč omejen in da je treba v okviru območja celinske proste trgovine pripraviti nove in inovativne rešitve za izboljšanje tega stanja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je dostop do finančnih sredstev v Afriki še vedno preveč omejen in da je treba v okviru območja celinske proste trgovine pripraviti nove in inovativne rešitve za izboljšanje tega stanja;

| 22. | je prepričana, da lahko ima kmetijski sektor pomembno podporno vlogo pri vzpostavljanju območja celinske proste trgovine za Afriko, če bodo liberalizacijo dopolnjevala ustrezna tržna pravila, ki bodo zmožna zaščititi male proizvajalce; zato poziva afriške države, naj spoštujejo svojo zavezo iz Maputa iz leta 2003 in namenijo vsaj 10 % svojih nacionalnih proračunov za kmetijstvo; |
| --- | --- |

22.

je prepričana, da lahko ima kmetijski sektor pomembno podporno vlogo pri vzpostavljanju območja celinske proste trgovine za Afriko, če bodo liberalizacijo dopolnjevala ustrezna tržna pravila, ki bodo zmožna zaščititi male proizvajalce; zato poziva afriške države, naj spoštujejo svojo zavezo iz Maputa iz leta 2003 in namenijo vsaj 10 % svojih nacionalnih proračunov za kmetijstvo;

| 23. | opozarja, da je delež kmetijstva v BDP Afrike 37 %, mali kmetje pa predstavljajo več kot 90 % kmetijske proizvodnje v Afriki; zahteva, da je treba v primerih, v katerih so družinski in mali kmetje dokazali svojo zmožnost zagotavljanja raznovrstnih izdelkov in povečanja proizvodnje hrane na trajnosten način z uporabo kmetijsko-ekoloških praks, povečati sredstva za male kmete in tako zagotoviti zanesljivost preskrbe s hrano na celini ter nakopičiti proizvodne zaloge v korist lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je delež kmetijstva v BDP Afrike 37 %, mali kmetje pa predstavljajo več kot 90 % kmetijske proizvodnje v Afriki; zahteva, da je treba v primerih, v katerih so družinski in mali kmetje dokazali svojo zmožnost zagotavljanja raznovrstnih izdelkov in povečanja proizvodnje hrane na trajnosten način z uporabo kmetijsko-ekoloških praks, povečati sredstva za male kmete in tako zagotoviti zanesljivost preskrbe s hrano na celini ter nakopičiti proizvodne zaloge v korist lokalnega prebivalstva;

| 24. | poziva Evropsko unijo in afriške države, naj sodelujejo pri razvoju strategije za povečanje konkurenčnosti kmetijstva v Afriki z obravnavanjem vprašanj razvoja podeželja, omejitev v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi in dostopa do mikrofinanciranja, da se poveča trgovina s kmetijskimi proizvodi znotraj celine, zavaruje način preživljanja malih kmetov in zagotovi zanesljivost preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko unijo in afriške države, naj sodelujejo pri razvoju strategije za povečanje konkurenčnosti kmetijstva v Afriki z obravnavanjem vprašanj razvoja podeželja, omejitev v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi in dostopa do mikrofinanciranja, da se poveča trgovina s kmetijskimi proizvodi znotraj celine, zavaruje način preživljanja malih kmetov in zagotovi zanesljivost preskrbe s hrano;

| 25. | poziva k večjemu poudarku na izobraževanju moških in žensk ter pobudah za dodelitev zadostnih sredstev za spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti, ki sta nujni za spodbujanje konkurenčnosti in diverzifikacijo izvoza; |
| --- | --- |

25.

poziva k večjemu poudarku na izobraževanju moških in žensk ter pobudah za dodelitev zadostnih sredstev za spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti, ki sta nujni za spodbujanje konkurenčnosti in diverzifikacijo izvoza;

| 26. | poziva, naj predlagano območje celinske proste trgovine gradi na 40 letih izkušenj na podlagi odnosov med AKP in EU, prevzame učinkovite določbe iz Sporazuma iz Cotonouja in se opre na trenutna pogajanja o novem sporazumu za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj predlagano območje celinske proste trgovine gradi na 40 letih izkušenj na podlagi odnosov med AKP in EU, prevzame učinkovite določbe iz Sporazuma iz Cotonouja in se opre na trenutna pogajanja o novem sporazumu za obdobje po letu 2020;

| 27. | poziva k centralnemu usklajevanju med afriškimi državami v skupini AKP, da bodo enotne v pogajanjih s svojimi trgovinskimi partnerji, vključno z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

27.

poziva k centralnemu usklajevanju med afriškimi državami v skupini AKP, da bodo enotne v pogajanjih s svojimi trgovinskimi partnerji, vključno z Evropsko unijo;

| 28. | poziva Evropsko unijo in Afriko k oblikovanju partnerstva, ki bo temeljilo na politiki skupne trajnostne in vključujoče rasti ter skupnega razvoja s poudarkom na skupnih izzivih in interesih; vztraja na pomenu izmenjave dobre prakse med obema celinama, zlasti za izboljšanje nacionalne infrastrukture in institucionalnih zmogljivosti za učinkovito podporo območju celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko unijo in Afriko k oblikovanju partnerstva, ki bo temeljilo na politiki skupne trajnostne in vključujoče rasti ter skupnega razvoja s poudarkom na skupnih izzivih in interesih; vztraja na pomenu izmenjave dobre prakse med obema celinama, zlasti za izboljšanje nacionalne infrastrukture in institucionalnih zmogljivosti za učinkovito podporo območju celinske proste trgovine;

| 29. | priznava, da bo oblikovanje območja celinske proste trgovine dolgotrajen proces, ki bo zahteval zavzeto politično sodelovanje vseh deležnikov; poziva k vzpostavitvi močnega sistema spremljanja za oceno napredka pri izvajanju zavez v okviru območja celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

29.

priznava, da bo oblikovanje območja celinske proste trgovine dolgotrajen proces, ki bo zahteval zavzeto politično sodelovanje vseh deležnikov; poziva k vzpostavitvi močnega sistema spremljanja za oceno napredka pri izvajanju zavez v okviru območja celinske proste trgovine;

| 30. | priznava, da brez velikih strukturnih sprememb, ki bi zagotovile potrebno preobrazbo afriške proizvodne in izvozne strukture iz primarnih surovin v proizvodnjo, območje celinske proste trgovine ne bo prineslo koristi; |
| --- | --- |

30.

priznava, da brez velikih strukturnih sprememb, ki bi zagotovile potrebno preobrazbo afriške proizvodne in izvozne strukture iz primarnih surovin v proizvodnjo, območje celinske proste trgovine ne bo prineslo koristi;

| 31. | meni, da območje celinske proste trgovine potrebuje pravo zmožnost za ukrepanje, zlasti z usmerjanjem pomoči, subvencij in drugih virov Skupnosti v odpravljanje revščine v Afriki in približevanje ravni razvoja držav; poziva stranke, naj oblikujejo mehanizem za uravnoteženje porazdelitve dobička med afriškimi državami, tako da bodo tudi gospodarsko šibkejše države vključene in imele pravične koristi od območja celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

31.

meni, da območje celinske proste trgovine potrebuje pravo zmožnost za ukrepanje, zlasti z usmerjanjem pomoči, subvencij in drugih virov Skupnosti v odpravljanje revščine v Afriki in približevanje ravni razvoja držav; poziva stranke, naj oblikujejo mehanizem za uravnoteženje porazdelitve dobička med afriškimi državami, tako da bodo tudi gospodarsko šibkejše države vključene in imele pravične koristi od območja celinske proste trgovine;

| 32. | poziva k oblikovanju okvira za tehnične strokovnjake po vsej celini za izmenjavo idej, izkušenj in najboljše prakse pri spodbujanju območja celinske proste trgovine; |
| --- | --- |

32.

poziva k oblikovanju okvira za tehnične strokovnjake po vsej celini za izmenjavo idej, izkušenj in najboljše prakse pri spodbujanju območja celinske proste trgovine;

| 33. | priznava, da območje celinske proste trgovine ne bo moglo samo po sebi rešiti vseh izzivov, s katerimi se trenutno sooča Afrika, vendar bo celini ponudilo dejanske možnosti za trajnosten in vključujoč razvoj z odpiranjem k drugim gospodarskim skupinam, kot sta Evropska unija ter pacifiško in karibsko območje; |
| --- | --- |

33.

priznava, da območje celinske proste trgovine ne bo moglo samo po sebi rešiti vseh izzivov, s katerimi se trenutno sooča Afrika, vendar bo celini ponudilo dejanske možnosti za trajnosten in vključujoč razvoj z odpiranjem k drugim gospodarskim skupinam, kot sta Evropska unija ter pacifiško in karibsko območje;

| 34. | opozarja, da mora Afrika prevzeti odgovornost za svoj razvoj in vztrajati pri svojem modelu, tako da pridobi vsa potrebna sredstva za doseganje take oblike rasti, ki bo koristila vsem Afričanom; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da mora Afrika prevzeti odgovornost za svoj razvoj in vztrajati pri svojem modelu, tako da pridobi vsa potrebna sredstva za doseganje take oblike rasti, ki bo koristila vsem Afričanom;

| 35. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki. |
| --- | --- |

35.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki.

RESOLUCIJA (8)

o migracijah med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju predhodnih resolucij, zlasti resolucije z dne 9. decembra 2015 o migracijah, človekovih pravicah in humanitarnih beguncih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih resolucij, zlasti resolucije z dne 9. decembra 2015 o migracijah, človekovih pravicah in humanitarnih beguncih,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (8), zlasti člena 13, ter njegovih revizij, sprejetih v letih 2005 in 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (8), zlasti člena 13, ter njegovih revizij, sprejetih v letih 2005 in 2010 (9),

| — | ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij,

| — | ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP-EU na 37. zasedanju, ki je potekalo 14. junija 2012 v Port Vili na Vanuatuju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP-EU na 37. zasedanju, ki je potekalo 14. junija 2012 v Port Vili na Vanuatuju,

| — | ob upoštevanju kartumskega procesa (pobuda za migracijsko pot EU–Afriški rog) in rabatskega procesa (dialog med Evropo in Afriko o migraciji in razvoju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kartumskega procesa (pobuda za migracijsko pot EU–Afriški rog) in rabatskega procesa (dialog med Evropo in Afriko o migraciji in razvoju),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o usklajenosti politik za razvoj: poročilo EU za leto 2015 z dne 26. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o usklajenosti politik za razvoj: poročilo EU za leto 2015 z dne 26. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (10),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (11), resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (12) in resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (11), resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (12) in resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih (13),

| — | ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 in (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015, ki oba uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 in (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015, ki oba uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 29. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 29. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“ (COM(2015)0490),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika,

| — | ob upoštevanju skupne izjave in akcijskega načrta, ki sta bila sprejeta na vrhu za EU in Afriko o migracijah 11. in 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave in akcijskega načrta, ki sta bila sprejeta na vrhu za EU in Afriko o migracijah 11. in 12. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020, ki ga je sprejel Svet 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020, ki ga je sprejel Svet 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupščine Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupščine Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (A/RES/70/1),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 o statusu beguncev ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 o statusu beguncev ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin,

| — | ob upoštevanju Afriške listine človekovih pravic in pravic ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine človekovih pravic in pravic ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2240 z dne 9. oktobra 2015 glede boja proti nedavnemu razmahu tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi na odprtem morju v Sredozemskem morju ter posledičnemu ogrožanju življenj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2240 z dne 9. oktobra 2015 glede boja proti nedavnemu razmahu tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi na odprtem morju v Sredozemskem morju ter posledičnemu ogrožanju življenj,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju rezultatov 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21),

| — | ob upoštevanju Pekinških izhodišč za ukrepanje in Pekinške deklaracije ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinških izhodišč za ukrepanje in Pekinške deklaracije ZN,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.911v01-00), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.911v01-00),

| A. | ker so vojne, grozno nasilje (ki ga med drugim izvajajo teroristične skupine, kot so Boko Haram in ISIS), vse hujše dejavnosti in grožnje terorističnih organizacij, politična, socialna in gospodarska nestabilnost, upad gospodarske rasti, revščina, slabo upravljanje, kršitve človekovih pravic, verski ekstremizem in sovraštvo, brezposelnost, korupcija, politično vmešavanje in represija, humanitarne krize, podnebne spremembe, naravne nesreče, propadanje okolja, pomanjkanje priložnosti za mlade ter naraščajoče razlike v življenjskih in gospodarskih razmer glavni razlogi za migracijo in prisilno razseljevanje; |
| --- | --- |

A.

ker so vojne, grozno nasilje (ki ga med drugim izvajajo teroristične skupine, kot so Boko Haram in ISIS), vse hujše dejavnosti in grožnje terorističnih organizacij, politična, socialna in gospodarska nestabilnost, upad gospodarske rasti, revščina, slabo upravljanje, kršitve človekovih pravic, verski ekstremizem in sovraštvo, brezposelnost, korupcija, politično vmešavanje in represija, humanitarne krize, podnebne spremembe, naravne nesreče, propadanje okolja, pomanjkanje priložnosti za mlade ter naraščajoče razlike v življenjskih in gospodarskih razmer glavni razlogi za migracijo in prisilno razseljevanje;

| B. | ker so mešani migracijski tokovi jug–jug večji od tokov proti severu in trajajo že več let, zlasti v Afriki; |
| --- | --- |

B.

ker so mešani migracijski tokovi jug–jug večji od tokov proti severu in trajajo že več let, zlasti v Afriki;

| C. | ker UNHCR ocenjuje, da je leta 2015 razseljevanje vplivalo na 15 milijonov ljudi v Afriki, in ker se je kljub tako velikemu številu v Afriki povečini upošteva pravica zaprositi za in uživati mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

C.

ker UNHCR ocenjuje, da je leta 2015 razseljevanje vplivalo na 15 milijonov ljudi v Afriki, in ker se je kljub tako velikemu številu v Afriki povečini upošteva pravica zaprositi za in uživati mednarodno zaščito;

| D. | ker bo zaradi podnebnih sprememb več milijonov ljudi zapustilo svoje države in ker se morajo države EU in AKP zavezati k preprečevanju negativnega vpliva podnebnih sprememb ter odpravljanja njihovih posledic; |
| --- | --- |

D.

ker bo zaradi podnebnih sprememb več milijonov ljudi zapustilo svoje države in ker se morajo države EU in AKP zavezati k preprečevanju negativnega vpliva podnebnih sprememb ter odpravljanja njihovih posledic;

| E. | ker je zaradi regionalne nestabilnosti in trajnih konfliktov prišlo do izredne humanitarne krize, ki je privedla do prisilne razselitve 59,5 milijona ljudi v letu 2014 v primerjavi z 51,2 milijona ljudi v letu 2013, in ker je verjetno, da bo ta številka leta 2015 prvič presegla 60 milijonov oseb; |
| --- | --- |

E.

ker je zaradi regionalne nestabilnosti in trajnih konfliktov prišlo do izredne humanitarne krize, ki je privedla do prisilne razselitve 59,5 milijona ljudi v letu 2014 v primerjavi z 51,2 milijona ljudi v letu 2013, in ker je verjetno, da bo ta številka leta 2015 prvič presegla 60 milijonov oseb;

| F. | ker je med begunci, ki bežijo v Evropo, več kot 55 % žensk in otrok in so mnogi med njimi v nevarnosti, da postanejo žrtve trgovanja z ljudmi, nasilja in spolne zlorabe; ker je polovica beguncev v svetu otrok; ker je leta 2014 v EU prišlo 25 000 mladoletnih beguncev brez spremstva, leta 2016 pa naj bi v EU izginilo 10 000 begunskih otrok; |
| --- | --- |

F.

ker je med begunci, ki bežijo v Evropo, več kot 55 % žensk in otrok in so mnogi med njimi v nevarnosti, da postanejo žrtve trgovanja z ljudmi, nasilja in spolne zlorabe; ker je polovica beguncev v svetu otrok; ker je leta 2014 v EU prišlo 25 000 mladoletnih beguncev brez spremstva, leta 2016 pa naj bi v EU izginilo 10 000 begunskih otrok;

| G. | ker imajo migranti po mednarodnem pravu drugačen status od beguncev, saj se migranti, zlasti ekonomski, odločajo za odhod, da bi svoje življenje izboljšali, medtem ko so begunci prisiljeni bežati, da bi ga rešili ali ohranili svobodo; |
| --- | --- |

G.

ker imajo migranti po mednarodnem pravu drugačen status od beguncev, saj se migranti, zlasti ekonomski, odločajo za odhod, da bi svoje življenje izboljšali, medtem ko so begunci prisiljeni bežati, da bi ga rešili ali ohranili svobodo;

| H. | ker je izredno pomembno, da so politike EU na področju zunanjega delovanja, varnosti, obrambe, trgovine, izvoza orožja, obdavčevanja, kmetijstva, humanitarne pomoči, migracij, azila in razvojnega sodelovanja enotne in usklajene, kar pa v veliki meri še ni uresničeno; |
| --- | --- |

H.

ker je izredno pomembno, da so politike EU na področju zunanjega delovanja, varnosti, obrambe, trgovine, izvoza orožja, obdavčevanja, kmetijstva, humanitarne pomoči, migracij, azila in razvojnega sodelovanja enotne in usklajene, kar pa v veliki meri še ni uresničeno;

| I. | ker je očitno potreben skupen pristop k reševanju izjemnega povečanja migracij in prisilnega razseljevanja z usklajevanjem znotraj EU in v regijah AKP ter med EU in državami AKP; ker je bil vrh v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015, pogumen korak v to smer in mora prinesti oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

I.

ker je očitno potreben skupen pristop k reševanju izjemnega povečanja migracij in prisilnega razseljevanja z usklajevanjem znotraj EU in v regijah AKP ter med EU in državami AKP; ker je bil vrh v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015, pogumen korak v to smer in mora prinesti oprijemljive rezultate;

| J. | ker bi morale biti EU, države AKP in mednarodna skupnost še naprej zavezane k spoštovanju splošnih temeljnih pravic migrantov in beguncev ter zagotoviti izboljšanje osnovnih pogojev in možnosti za življenje v begunskih taboriščih, da bi preprečile množičen odhod migrantov, ki iščejo boljše pogoje za življenje; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale biti EU, države AKP in mednarodna skupnost še naprej zavezane k spoštovanju splošnih temeljnih pravic migrantov in beguncev ter zagotoviti izboljšanje osnovnih pogojev in možnosti za življenje v begunskih taboriščih, da bi preprečile množičen odhod migrantov, ki iščejo boljše pogoje za življenje;

| K. | ker morajo v skladu s skupnim evropskim azilnim sistemom vse države članice zagotoviti ustrezne in enake pogoje sprejema beguncev; |
| --- | --- |

K.

ker morajo v skladu s skupnim evropskim azilnim sistemom vse države članice zagotoviti ustrezne in enake pogoje sprejema beguncev;

| L. | ker več držav članic trenutno tekmuje v nižanju standardov na tem področju, na primer s pridržanjem beguncev ob prihodu; |
| --- | --- |

L.

ker več držav članic trenutno tekmuje v nižanju standardov na tem področju, na primer s pridržanjem beguncev ob prihodu;

| M. | ker je EU v svojem akcijskem načrtu, sprejetem na vrhu v Valletti, poudarila svoje namere za nadaljnje vključevanje glavnih razvojnih ciljev v svoje zunanje sodelovanje z afriškimi državami na področju migracij; |
| --- | --- |

M.

ker je EU v svojem akcijskem načrtu, sprejetem na vrhu v Valletti, poudarila svoje namere za nadaljnje vključevanje glavnih razvojnih ciljev v svoje zunanje sodelovanje z afriškimi državami na področju migracij;

| N. | ker organizirane kriminalne združbe izkoriščajo migrante z zaračunavanjem visokih denarnih zneskov za obljubljen varen prehod čez Sredozemsko morje v EU prek njenih južnih meja, kar pogosto privede do tragičnih smrti številnih priseljencev; ker je najboljši način za izkoreninjenje trgovine z ljudmi in kriminalnih mrež vzpostavitev varnih in zakonitih migracijskih poti v Evropo, in sicer z omogočanjem dostopa do azilnih in vizumskih postopkov, vključno s t. i. humanitarnimi vizumi za migrante iz držav, v katerih se odvijajo konflikti ali humanitarna kriza, olajševanjem združitve družin in odpiranjem zakonitih migracijskih poti za delavce; |
| --- | --- |

N.

ker organizirane kriminalne združbe izkoriščajo migrante z zaračunavanjem visokih denarnih zneskov za obljubljen varen prehod čez Sredozemsko morje v EU prek njenih južnih meja, kar pogosto privede do tragičnih smrti številnih priseljencev; ker je najboljši način za izkoreninjenje trgovine z ljudmi in kriminalnih mrež vzpostavitev varnih in zakonitih migracijskih poti v Evropo, in sicer z omogočanjem dostopa do azilnih in vizumskih postopkov, vključno s t. i. humanitarnimi vizumi za migrante iz držav, v katerih se odvijajo konflikti ali humanitarna kriza, olajševanjem združitve družin in odpiranjem zakonitih migracijskih poti za delavce;

| O. | ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije v letu 2015 več kot 3 771 oseb izgubilo življenje v Sredozemskem morju ali bilo pogrešanih; ker je med vsemi zabeleženimi smrtnimi primeri v Egejskem morju 30 % otrok; |
| --- | --- |

O.

ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije v letu 2015 več kot 3 771 oseb izgubilo življenje v Sredozemskem morju ali bilo pogrešanih; ker je med vsemi zabeleženimi smrtnimi primeri v Egejskem morju 30 % otrok;

| P. | ker naj bi globalni pristop EU k vprašanju migracij, skupaj s partnerstvi za mobilnost, olajšal zakonito gibanje med našimi celinami in znotraj njih, predvsem za študente, profesorje in raziskovalce, pa tudi za delavce in z namenom združitve družine, in se je izkazal za pomembno spodbudo za razvoj in zmanjšanje revščine ter prinaša priložnosti in izzive za vse vpletene strani; |
| --- | --- |

P.

ker naj bi globalni pristop EU k vprašanju migracij, skupaj s partnerstvi za mobilnost, olajšal zakonito gibanje med našimi celinami in znotraj njih, predvsem za študente, profesorje in raziskovalce, pa tudi za delavce in z namenom združitve družine, in se je izkazal za pomembno spodbudo za razvoj in zmanjšanje revščine ter prinaša priložnosti in izzive za vse vpletene strani;

| Q. | ker so nekateri od glavnih dejavnikov, ki pritegnejo k migracijam iz afriških držav v EU, kolonialna zapuščina, privlačnost sistemov socialne varnosti in socialnih nadomestil v številnih razvitejših gospodarstvih EU, povpraševanje po kvalificirani delovni sili, možnost bolje plačanih delovnih mest ter spodbujanje družine in prijateljev k selitvi s strani diaspore številnih afriških narodov; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekateri od glavnih dejavnikov, ki pritegnejo k migracijam iz afriških držav v EU, kolonialna zapuščina, privlačnost sistemov socialne varnosti in socialnih nadomestil v številnih razvitejših gospodarstvih EU, povpraševanje po kvalificirani delovni sili, možnost bolje plačanih delovnih mest ter spodbujanje družine in prijateljev k selitvi s strani diaspore številnih afriških narodov;

| R. | ker je dolžnost držav, da učinkovito podpirajo ter ščitijo človekove pravice in temeljne svoboščine vseh migrantov v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Konvencijo ZN o statusu beguncev in mednarodnimi instrumenti, h katerim so se zavezale; |
| --- | --- |

R.

ker je dolžnost držav, da učinkovito podpirajo ter ščitijo človekove pravice in temeljne svoboščine vseh migrantov v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Konvencijo ZN o statusu beguncev in mednarodnimi instrumenti, h katerim so se zavezale;

| S. | ker številne države članice EU tudi dejansko potrebujejo priseljevanje zaradi demografskih in ekonomskih razlogov ter za spodbujanje kulturnih povezav; ker je Evropa imela veliko koristi od migracij in azila v smislu kulturne raznolikosti, medkulturne izmenjave in ustvarjalnosti; ker je v EU in njenih državah članicah treba storiti več, da bi dosegli širšo celostno gospodarsko, socialno in kulturno vključenost prihajajočih priseljencev in beguncev; |
| --- | --- |

S.

ker številne države članice EU tudi dejansko potrebujejo priseljevanje zaradi demografskih in ekonomskih razlogov ter za spodbujanje kulturnih povezav; ker je Evropa imela veliko koristi od migracij in azila v smislu kulturne raznolikosti, medkulturne izmenjave in ustvarjalnosti; ker je v EU in njenih državah članicah treba storiti več, da bi dosegli širšo celostno gospodarsko, socialno in kulturno vključenost prihajajočih priseljencev in beguncev;

| T. | ker je po mnenju svetovnega foruma o migracijah in razvoju spodbujanje krožne migracije eden izmed ključnih načinov za povečanje prispevka mednarodnih migracij k razvoju, saj koristi tako državam izvora kot namembnim državam, pa tudi samim migrantom; |
| --- | --- |

T.

ker je po mnenju svetovnega foruma o migracijah in razvoju spodbujanje krožne migracije eden izmed ključnih načinov za povečanje prispevka mednarodnih migracij k razvoju, saj koristi tako državam izvora kot namembnim državam, pa tudi samim migrantom;

| U. | ker so migranti in begunci, zlasti ženske in dekleta, ranljivi za izkoriščanje s strani skupin, ki trgujejo z ljudmi; |
| --- | --- |

U.

ker so migranti in begunci, zlasti ženske in dekleta, ranljivi za izkoriščanje s strani skupin, ki trgujejo z ljudmi;

| 1. | meni, da ima vsaka oseba neodtujljivo pravico do selitve, da bi pobegnila pred preganjanjem ali da bi poiskala boljše življenjske razmere zase ali za svoje bližnje v skladu s členom 13 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in členom 12 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poudarja, da bi morali imeti vsi državljani možnost izkoristiti to svoboščino in temeljno pravico, čeprav je trenutno dostopna samo nekaterim; |
| --- | --- |

1.

meni, da ima vsaka oseba neodtujljivo pravico do selitve, da bi pobegnila pred preganjanjem ali da bi poiskala boljše življenjske razmere zase ali za svoje bližnje v skladu s členom 13 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in členom 12 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poudarja, da bi morali imeti vsi državljani možnost izkoristiti to svoboščino in temeljno pravico, čeprav je trenutno dostopna samo nekaterim;

| 2. | odločno obsoja kršitve človekovih pravic migrantov, zlasti nasilje, neupravičeno prisilo in samovoljno pridržanje; potrjuje, da morajo vse politike na področju migracij in azila temeljiti na spoštovanju človekovih pravic, da se preprečijo kršitve človekovih pravic in vojni zločini, ki pogosto povzročijo prisilno razseljevanje, ter zagotovijo človekove pravice razseljenih beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja kršitve človekovih pravic migrantov, zlasti nasilje, neupravičeno prisilo in samovoljno pridržanje; potrjuje, da morajo vse politike na področju migracij in azila temeljiti na spoštovanju človekovih pravic, da se preprečijo kršitve človekovih pravic in vojni zločini, ki pogosto povzročijo prisilno razseljevanje, ter zagotovijo človekove pravice razseljenih beguncev in migrantov;

| 3. | poziva države EU in države AKP, naj združijo moči in se konkretno odzovejo na sedanjo migracijsko krizo ter preprečijo prihodnje, kar je mogoče doseči le z odpravo temeljnih vzrokov, torej revščine, nestabilnosti, splošnega nasilja, vojn, preganjanja, kršenja človekovih pravic in naravnih nesreč, ter s priznavanjem in razumevanjem, da obravnavanje ekonomskih migrantov, žrtev družbenega ali političnega preganjanja in vojnih migrantov prinaša različne izzive, zato so potrebni različni odzivi; |
| --- | --- |

3.

poziva države EU in države AKP, naj združijo moči in se konkretno odzovejo na sedanjo migracijsko krizo ter preprečijo prihodnje, kar je mogoče doseči le z odpravo temeljnih vzrokov, torej revščine, nestabilnosti, splošnega nasilja, vojn, preganjanja, kršenja človekovih pravic in naravnih nesreč, ter s priznavanjem in razumevanjem, da obravnavanje ekonomskih migrantov, žrtev družbenega ali političnega preganjanja in vojnih migrantov prinaša različne izzive, zato so potrebni različni odzivi;

| 4. | pozdravlja agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015, vključno z njenimi cilji trajnostnega razvoja, in zavezo vseh držav, da bodo olajšale urejeno, varno, zakonito in odgovorno migracijo ter mobilnost ljudi z izvajanjem politik za načrtovano in dobro upravljano migracijo; meni, da bo izvajanje trajnostnih razvojnih ciljev priložnost za spodbujanje skladnosti z dolgoročnimi razvojnimi cilji; zato poziva EU in države AKP, naj sprejmejo in v celoti izvajajo agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in tako odpravijo temeljne vzroke migracije s celostnim in integriranim pristopom, ki bo zagotovil vključitev in okrepitev vloge najranljivejših oseb; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme merljive kazalnike za cilje trajnostnega razvoja na področju migracij ter zbira in objavlja razčlenjene podatke o dostopu migrantov do dostojnega dela, zdravstvenega varstva in izobraževanja, zlasti v namembnih državah v razvoju, da bi izboljšali upravljanje migracij; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015, vključno z njenimi cilji trajnostnega razvoja, in zavezo vseh držav, da bodo olajšale urejeno, varno, zakonito in odgovorno migracijo ter mobilnost ljudi z izvajanjem politik za načrtovano in dobro upravljano migracijo; meni, da bo izvajanje trajnostnih razvojnih ciljev priložnost za spodbujanje skladnosti z dolgoročnimi razvojnimi cilji; zato poziva EU in države AKP, naj sprejmejo in v celoti izvajajo agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in tako odpravijo temeljne vzroke migracije s celostnim in integriranim pristopom, ki bo zagotovil vključitev in okrepitev vloge najranljivejših oseb; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme merljive kazalnike za cilje trajnostnega razvoja na področju migracij ter zbira in objavlja razčlenjene podatke o dostopu migrantov do dostojnega dela, zdravstvenega varstva in izobraževanja, zlasti v namembnih državah v razvoju, da bi izboljšali upravljanje migracij;

| 5. | poziva EU in države AKP, naj v politikah, povezanih z migracijami, ne postavljajo ovir za invalide ter upoštevajo večje nevarnosti in izzive, s katerimi se invalidi soočajo pred in med selitvijo ter po njej; poziva EU, naj v skladu s sklepnimi ugotovitvami odbora Združenih narodov za pravice invalidov o EU zagotovi dostopnost in odprtost svojih migracijskih politik za invalide; |
| --- | --- |

5.

poziva EU in države AKP, naj v politikah, povezanih z migracijami, ne postavljajo ovir za invalide ter upoštevajo večje nevarnosti in izzive, s katerimi se invalidi soočajo pred in med selitvijo ter po njej; poziva EU, naj v skladu s sklepnimi ugotovitvami odbora Združenih narodov za pravice invalidov o EU zagotovi dostopnost in odprtost svojih migracijskih politik za invalide;

| 6. | poziva EU, naj ponovno oceni svojo razvojno pomoč za izvorne države ekonomskih migracij in pomaga ustvariti pogoje, v katerih bodo ljudje ostali in si zgradili življenje v svojih domačih državah; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj ponovno oceni svojo razvojno pomoč za izvorne države ekonomskih migracij in pomaga ustvariti pogoje, v katerih bodo ljudje ostali in si zgradili življenje v svojih domačih državah;

| 7. | ugotavlja, da je vzpostavitev ukrepov za nujno premestitev korak v pravo smer; obžaluje pa izjemno počasno izvajanje teh ukrepov in pomanjkanje zadostnih sredstev za obvladovanje begunske krize ter nepripravljenost držav članic, da bi dejavno sodelovale pri postopku premestitve; poziva vse države članice, naj čim prej izpolnijo svoje obveznosti; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je vzpostavitev ukrepov za nujno premestitev korak v pravo smer; obžaluje pa izjemno počasno izvajanje teh ukrepov in pomanjkanje zadostnih sredstev za obvladovanje begunske krize ter nepripravljenost držav članic, da bi dejavno sodelovale pri postopku premestitve; poziva vse države članice, naj čim prej izpolnijo svoje obveznosti;

| 8. | poziva strani, naj oblikujejo konkretno migracijsko politiko in dobro opredeljeno dolgoročno strategijo za ponovni sprejem in naselitev ter sodelujejo s tretjimi državami pri obravnavi temeljnih vzrokov razseljevanja, kot so konflikti, terorizem, diskriminacija, revščina, propadanje okolja, prilaščanje zemljišč, pomanjkanje družbene odgovornosti podjetij, korupcija in slabo upravljanje, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja; obžaluje neuravnotežen pristop EU k vprašanju migracij, ki postavlja v ospredje preprečevanje „nezakonite“ migracije, premalo pa se osredotoča na zakonito migracijo in priložnosti za mobilnost; |
| --- | --- |

8.

poziva strani, naj oblikujejo konkretno migracijsko politiko in dobro opredeljeno dolgoročno strategijo za ponovni sprejem in naselitev ter sodelujejo s tretjimi državami pri obravnavi temeljnih vzrokov razseljevanja, kot so konflikti, terorizem, diskriminacija, revščina, propadanje okolja, prilaščanje zemljišč, pomanjkanje družbene odgovornosti podjetij, korupcija in slabo upravljanje, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja; obžaluje neuravnotežen pristop EU k vprašanju migracij, ki postavlja v ospredje preprečevanje „nezakonite“ migracije, premalo pa se osredotoča na zakonito migracijo in priložnosti za mobilnost;

| 9. | poudarja veliko potrebo po učinkovitih ukrepih za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter za sodni pregon vpletenih kriminalnih združb; |
| --- | --- |

9.

poudarja veliko potrebo po učinkovitih ukrepih za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter za sodni pregon vpletenih kriminalnih združb;

| 10. | meni, da je nenehno trpljenje mogoče omejiti in da je to treba nujno storiti ter preprečiti nesprejemljivo izgubo življenj s hitro vzpostavitvijo in izvajanjem varnih in zakonitih poti vstopa za begunce; |
| --- | --- |

10.

meni, da je nenehno trpljenje mogoče omejiti in da je to treba nujno storiti ter preprečiti nesprejemljivo izgubo življenj s hitro vzpostavitvijo in izvajanjem varnih in zakonitih poti vstopa za begunce;

| 11. | pozdravlja začetek akcijskega načrta EU o vračanju, v katerem je opredeljena strategija za razširitev sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s sporazumi o vračanju in ponovnem sprejemu; vztraja, da se je treba pri sodelovanju med EU in državami AKP osredotočiti na krepitev zmogljivosti držav AKP za hitro odzivanje na zahteve po ponovnem sprejemu in na poenostavitev identifikacije njihovih državljanov; opozarja, da je treba sporazume o ponovnem sprejemu dopolniti s ponovnim trajnostnim vključevanjem povratnikov, in zato poziva EU in države AKP, naj še naprej vlagajo v ukrepe za povečanje zmogljivosti držav izvora za ponovni sprejem in vključitev njihovih državljanov; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja začetek akcijskega načrta EU o vračanju, v katerem je opredeljena strategija za razširitev sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s sporazumi o vračanju in ponovnem sprejemu; vztraja, da se je treba pri sodelovanju med EU in državami AKP osredotočiti na krepitev zmogljivosti držav AKP za hitro odzivanje na zahteve po ponovnem sprejemu in na poenostavitev identifikacije njihovih državljanov; opozarja, da je treba sporazume o ponovnem sprejemu dopolniti s ponovnim trajnostnim vključevanjem povratnikov, in zato poziva EU in države AKP, naj še naprej vlagajo v ukrepe za povečanje zmogljivosti držav izvora za ponovni sprejem in vključitev njihovih državljanov;

| 12. | opozarja, da končni cilj skupne migracijske politike ne bi smelo biti le reševanje izzivov nezakonitih migracij, temveč, kar je še pomembnejše, polno izkoriščanje priložnosti, ki jih zakoniti migracijski tokovi prinašajo državam izvora in namembnim državam; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da končni cilj skupne migracijske politike ne bi smelo biti le reševanje izzivov nezakonitih migracij, temveč, kar je še pomembnejše, polno izkoriščanje priložnosti, ki jih zakoniti migracijski tokovi prinašajo državam izvora in namembnim državam;

| 13. | poudarja, da je pri odpravljanju temeljnih vzrokov migracij pomembna mobilnost, predvsem za namene izobraževanja in zaposlovanja ter še zlasti za krepitev položaja žensk in deklet; opozarja, da lahko migranti neposredno prispevajo k razvoju svoje države izvora s prenosom pridobljenega znanja, strokovnih izkušenj in spretnosti, ter na podlagi tega spodbuja države AKP in države EU, naj preučijo možnost sklepanja sporazumov o krožnih migracijah; zato poziva EU, naj zagotovi, da koncept partnerstev za mobilnost EU ne bo le instrument za boj proti nezakonitemu priseljevanju, temveč tudi za krepitev povezave med migracijo in razvojem; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je pri odpravljanju temeljnih vzrokov migracij pomembna mobilnost, predvsem za namene izobraževanja in zaposlovanja ter še zlasti za krepitev položaja žensk in deklet; opozarja, da lahko migranti neposredno prispevajo k razvoju svoje države izvora s prenosom pridobljenega znanja, strokovnih izkušenj in spretnosti, ter na podlagi tega spodbuja države AKP in države EU, naj preučijo možnost sklepanja sporazumov o krožnih migracijah; zato poziva EU, naj zagotovi, da koncept partnerstev za mobilnost EU ne bo le instrument za boj proti nezakonitemu priseljevanju, temveč tudi za krepitev povezave med migracijo in razvojem;

| 14. | opozarja, da je spodbujanje krožnih sistemov migracij in sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov, zlasti za študente, profesorje, raziskovalce in z namenom združitve družine, tudi najboljši način za boj proti izkoriščanju migrantov s strani organiziranih kriminalnih mrež; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je spodbujanje krožnih sistemov migracij in sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov, zlasti za študente, profesorje, raziskovalce in z namenom združitve družine, tudi najboljši način za boj proti izkoriščanju migrantov s strani organiziranih kriminalnih mrež;

| 15. | poudarja pomen pravic migrantov in delavcev migrantov, da se izognejo vsem oblikam oblik izkoriščanja, vključno s trgovino z ljudmi in prisilnim delom, in v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti usposabljanje organov pregona in mejnih policistov, da bodo prepoznali znake izkoriščanja in ustrezno ukrepali, tako v državah gostiteljicah kot v državah izvora; v zvezi s tem izjavlja, da trgovci z ljudmi številnim migrantom in beguncem predstavijo izkrivljeno sliko; poudarja, kako pomembno se je boriti proti trgovini z ljudmi, prekiniti denarni tok in razbiti mreže, saj bo to pozitivno vplivalo na spoštovanje človekovih pravic beguncev in migrantov v tretjih državah; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen pravic migrantov in delavcev migrantov, da se izognejo vsem oblikam oblik izkoriščanja, vključno s trgovino z ljudmi in prisilnim delom, in v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti usposabljanje organov pregona in mejnih policistov, da bodo prepoznali znake izkoriščanja in ustrezno ukrepali, tako v državah gostiteljicah kot v državah izvora; v zvezi s tem izjavlja, da trgovci z ljudmi številnim migrantom in beguncem predstavijo izkrivljeno sliko; poudarja, kako pomembno se je boriti proti trgovini z ljudmi, prekiniti denarni tok in razbiti mreže, saj bo to pozitivno vplivalo na spoštovanje človekovih pravic beguncev in migrantov v tretjih državah;

| 16. | poziva k usklajenemu pristopu pri zbiranju sredstev, potrebnih za reševanje težkega položaja migrantov in beguncev v državah članicah EU ali na poti do njih, s posebnim poudarkom na ranljivejših skupinah, kot so mladoletniki brez spremstva in invalidi; poudarja, da je treba oblikovati koridorje za varen prehod in pripraviti ustrezne zmogljivosti za sprejem ter obravnavo beguncev in migrantov na njihovi poti in ob prihodu v EU, ki bodo v skladu z ustreznimi humanitarnimi standardi in normami na področju človekovih pravic; poziva države AKP in evropske države k tesnejšemu sodelovanju pri boju proti tihotapskim mrežam; |
| --- | --- |

16.

poziva k usklajenemu pristopu pri zbiranju sredstev, potrebnih za reševanje težkega položaja migrantov in beguncev v državah članicah EU ali na poti do njih, s posebnim poudarkom na ranljivejših skupinah, kot so mladoletniki brez spremstva in invalidi; poudarja, da je treba oblikovati koridorje za varen prehod in pripraviti ustrezne zmogljivosti za sprejem ter obravnavo beguncev in migrantov na njihovi poti in ob prihodu v EU, ki bodo v skladu z ustreznimi humanitarnimi standardi in normami na področju človekovih pravic; poziva države AKP in evropske države k tesnejšemu sodelovanju pri boju proti tihotapskim mrežam;

| 17. | poudarja, da so izdatki v zvezi z varnostjo posebno pomembni za sedanja prizadevanja, da bi celovito obravnavali povezavo med varnostjo in razvojem ter uresničili cilj 16 razvojne agende do leta 2030; meni, da je spodbujanje miru, varnosti in pravičnosti v državah v razvoju ključno za odpravljanje temeljnih vzrokov revščine; poudarja pa, da je treba to financiranje, ki ni del uradne razvojne pomoči, zagotoviti iz drugih instrumentov in ne iz instrumenta za razvojno sodelovanje ali Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so izdatki v zvezi z varnostjo posebno pomembni za sedanja prizadevanja, da bi celovito obravnavali povezavo med varnostjo in razvojem ter uresničili cilj 16 razvojne agende do leta 2030; meni, da je spodbujanje miru, varnosti in pravičnosti v državah v razvoju ključno za odpravljanje temeljnih vzrokov revščine; poudarja pa, da je treba to financiranje, ki ni del uradne razvojne pomoči, zagotoviti iz drugih instrumentov in ne iz instrumenta za razvojno sodelovanje ali Evropskega razvojnega sklada;

| 18. | poudarja dejstvo, da se begunske ženske in dekleta soočajo z grožnjami, izzivi in ovirami, povezanimi s spolom, zato je treba pri humanitarni pomoči, sprejemu in azilni politiki upoštevati spol ter zagotoviti sredstva in usposabljanje za obravnavanje posebnih okoliščin na podlagi spola; |
| --- | --- |

18.

poudarja dejstvo, da se begunske ženske in dekleta soočajo z grožnjami, izzivi in ovirami, povezanimi s spolom, zato je treba pri humanitarni pomoči, sprejemu in azilni politiki upoštevati spol ter zagotoviti sredstva in usposabljanje za obravnavanje posebnih okoliščin na podlagi spola;

| 19. | poudarja, da so begunski otroci na svoji poti še posebej ranljivi, saj se soočajo z ugrabitvami, izkoriščanjem in zlorabami, in poziva vse strani, naj sprejmejo ukrepe za zaščito begunskih otrok ter spoštujejo njihove pravice, vključno s pravico do dostopa do izobraževanja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so begunski otroci na svoji poti še posebej ranljivi, saj se soočajo z ugrabitvami, izkoriščanjem in zlorabami, in poziva vse strani, naj sprejmejo ukrepe za zaščito begunskih otrok ter spoštujejo njihove pravice, vključno s pravico do dostopa do izobraževanja;

| 20. | podpira preoblikovanje agencije Frontex v evropsko mejno in obalno stražo s polnimi pooblastili; prav tako podpira znatno povečanje proračuna agencije; |
| --- | --- |

20.

podpira preoblikovanje agencije Frontex v evropsko mejno in obalno stražo s polnimi pooblastili; prav tako podpira znatno povečanje proračuna agencije;

| 21. | poziva k političnemu dialogu v okviru migracijske politike med EU, državami izvora in državami tranzita, da bi podprle vlade partnerskih držav EU v boju proti organiziranemu kriminalu in tihotapcem; |
| --- | --- |

21.

poziva k političnemu dialogu v okviru migracijske politike med EU, državami izvora in državami tranzita, da bi podprle vlade partnerskih držav EU v boju proti organiziranemu kriminalu in tihotapcem;

| 22. | opozarja na pomen denarnih nakazil migrantov ter poziva EU in države AKP, naj uvedejo cenejše načine za prenos nakazil; |
| --- | --- |

22.

opozarja na pomen denarnih nakazil migrantov ter poziva EU in države AKP, naj uvedejo cenejše načine za prenos nakazil;

| 23. | poziva institucije EU in vlade držav pogodbenic, naj sodelujejo z lokalnimi, nacionalnimi in nadnacionalnimi akterji civilne družbe, da bi ublažile vzroke za razseljevanje in učinke migracij tako v državah AKP kot v državah članicah EU; |
| --- | --- |

23.

poziva institucije EU in vlade držav pogodbenic, naj sodelujejo z lokalnimi, nacionalnimi in nadnacionalnimi akterji civilne družbe, da bi ublažile vzroke za razseljevanje in učinke migracij tako v državah AKP kot v državah članicah EU;

| 24. | poziva pogodbenice, naj nemudoma začnejo z izvajanjem ustreznih določb akcijskega načrta iz Vallette za sprejetje sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in naj za dosego tega cilja uporabijo pravni okvir kartumskega in rabatskega procesa; vztraja, da sodelovanje v kartumskem procesu ne sme zavirati prizadevanj za odpravljanje sedanjih kršitev humanitarnega prava in človekovih pravic, tudi s strani vlad, ki so del vzrokov za prisilno razseljevanje; potrjuje, da morajo biti ti postopki združljivi z dolgoročno strategijo za odpravo konfliktov in kršitev človekovih pravic na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

24.

poziva pogodbenice, naj nemudoma začnejo z izvajanjem ustreznih določb akcijskega načrta iz Vallette za sprejetje sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in naj za dosego tega cilja uporabijo pravni okvir kartumskega in rabatskega procesa; vztraja, da sodelovanje v kartumskem procesu ne sme zavirati prizadevanj za odpravljanje sedanjih kršitev humanitarnega prava in človekovih pravic, tudi s strani vlad, ki so del vzrokov za prisilno razseljevanje; potrjuje, da morajo biti ti postopki združljivi z dolgoročno strategijo za odpravo konfliktov in kršitev človekovih pravic na prizadetih območjih;

| 25. | posebej izreka pohvalo za določbo iz Vallette, da bo v okviru programa Erasmus+, ki ga podpira EU, v letu 2016 na voljo dvakrat toliko štipendij za študente in akademsko osebje kot v letu 2014; poziva k nadaljnjemu povečanju teh štipendij; |
| --- | --- |

25.

posebej izreka pohvalo za določbo iz Vallette, da bo v okviru programa Erasmus+, ki ga podpira EU, v letu 2016 na voljo dvakrat toliko štipendij za študente in akademsko osebje kot v letu 2014; poziva k nadaljnjemu povečanju teh štipendij;

| 26. | poziva vse pogodbenice, naj v okviru svoje migracijske politike, zlasti pri izvajanju evropske agende o migracijah, dosledno spoštujejo načelo usklajenosti politik za razvoj, pri tem pa upoštevajo povezavo med notranjo in zunanjo politiko in s tem tudi povezavo med migracijami in razvojno politiko na eni strani ter socialnim varstvom in politiko zaposlovanja v državah članicah na drugi; |
| --- | --- |

26.

poziva vse pogodbenice, naj v okviru svoje migracijske politike, zlasti pri izvajanju evropske agende o migracijah, dosledno spoštujejo načelo usklajenosti politik za razvoj, pri tem pa upoštevajo povezavo med notranjo in zunanjo politiko in s tem tudi povezavo med migracijami in razvojno politiko na eni strani ter socialnim varstvom in politiko zaposlovanja v državah članicah na drugi;

| 27. | je seznanjena z ustanovitvijo nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje ljudi v Afriki (t. i. skrbniški sklad), ki naj bi obravnaval destabilizacijo, prisilno razseljevanje in nezakonito migracijo, vključno z določbo o zagotovitvi 1,8 milijarde EUR iz sredstev EU in 81 milijonov EUR iz držav članic EU; vztraja, da je treba sredstva iz tega sklada nameniti podpiranju ustreznih projektov pomoči; poudarja, da se denar za razvoj ne sme izkoriščati za sodelovanje na področju upravljanja meja in vračanja ali za nadzor nad sporazumi o ponovnem sprejemu s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj v celoti zagotovi politično odgovornost in okrepi finančno preglednost skrbniškega sklada ter dosledno izvaja mednarodno dogovorjena načela učinkovitosti pomoči, kot sta demokratična odgovornost in usklajevanje; spodbuja države članice, naj prispevajo v skrbniški sklad, in poudarja, da je spremljanje in vrednotenje financiranih projektov in programov, skupaj z oceno učinka tega sklada, ključno za zagotavljanje, da bo sklad izpolnjeval svoj namen, tj. pomoč ljudem v stiski in ne financiranje vlad, odgovornih za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

je seznanjena z ustanovitvijo nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje ljudi v Afriki (t. i. skrbniški sklad), ki naj bi obravnaval destabilizacijo, prisilno razseljevanje in nezakonito migracijo, vključno z določbo o zagotovitvi 1,8 milijarde EUR iz sredstev EU in 81 milijonov EUR iz držav članic EU; vztraja, da je treba sredstva iz tega sklada nameniti podpiranju ustreznih projektov pomoči; poudarja, da se denar za razvoj ne sme izkoriščati za sodelovanje na področju upravljanja meja in vračanja ali za nadzor nad sporazumi o ponovnem sprejemu s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj v celoti zagotovi politično odgovornost in okrepi finančno preglednost skrbniškega sklada ter dosledno izvaja mednarodno dogovorjena načela učinkovitosti pomoči, kot sta demokratična odgovornost in usklajevanje; spodbuja države članice, naj prispevajo v skrbniški sklad, in poudarja, da je spremljanje in vrednotenje financiranih projektov in programov, skupaj z oceno učinka tega sklada, ključno za zagotavljanje, da bo sklad izpolnjeval svoj namen, tj. pomoč ljudem v stiski in ne financiranje vlad, odgovornih za kršitve človekovih pravic;

| 28. | poziva države članice, naj spoštujejo zaveze, sprejete v okviru financiranja skrbniškega sklada in v zvezi z drugimi obveznostmi humanitarne pomoči; opozarja, da UNHCR očitno nima dovolj sredstev za reševanje humanitarne krize; poziva EU, naj okrepi svoje zaveze glede preselitev in začne izvajati odločitev, sprejeto na konferenci o financiranju razvoja v Adis Abebi, da bo izpolnila cilj, v skladu s katerim bo 0,15–0,2 % svojega bruto nacionalnega dohodka namenila za kratkoročno uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj spoštujejo zaveze, sprejete v okviru financiranja skrbniškega sklada in v zvezi z drugimi obveznostmi humanitarne pomoči; opozarja, da UNHCR očitno nima dovolj sredstev za reševanje humanitarne krize; poziva EU, naj okrepi svoje zaveze glede preselitev in začne izvajati odločitev, sprejeto na konferenci o financiranju razvoja v Adis Abebi, da bo izpolnila cilj, v skladu s katerim bo 0,15–0,2 % svojega bruto nacionalnega dohodka namenila za kratkoročno uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam;

| 29. | poudarja, da so med drugim eden od glavnih vzrokov za množično migracijo podnebne spremembe in njihov vpliv prek naravnih nesreč; svari, da se bodo množični migracijski tokovi, ki so posledica naravnih nesreč, v prihodnosti povečali; ponovno poudarja, da je v zvezi z zapletenimi povezavami med podnebnimi spremembami in begom ljudi iz svojih držav potreben celosten pristop, tudi na podlagi strokovnega znanja in izkušenj, ki jih lahko po potrebi zagotovi center AKP za spremljanje migracij; meni, da bi morali v okviru tega celostnega pristopa med drugim upoštevati varnost, kmetijstvo, propadanje okolja in trajnostni razvoj mest ter podeželja; v širšem okviru zahteva, da se podnebne spremembe sistematično vključijo v vse zunanje politike in še zlasti v politike razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so med drugim eden od glavnih vzrokov za množično migracijo podnebne spremembe in njihov vpliv prek naravnih nesreč; svari, da se bodo množični migracijski tokovi, ki so posledica naravnih nesreč, v prihodnosti povečali; ponovno poudarja, da je v zvezi z zapletenimi povezavami med podnebnimi spremembami in begom ljudi iz svojih držav potreben celosten pristop, tudi na podlagi strokovnega znanja in izkušenj, ki jih lahko po potrebi zagotovi center AKP za spremljanje migracij; meni, da bi morali v okviru tega celostnega pristopa med drugim upoštevati varnost, kmetijstvo, propadanje okolja in trajnostni razvoj mest ter podeželja; v širšem okviru zahteva, da se podnebne spremembe sistematično vključijo v vse zunanje politike in še zlasti v politike razvojnega sodelovanja;

| 30. | poziva k vzpostavitvi mednarodnega pravnega okvira za opredelitev statusa „podnebnega begunca“; meni, da bi Unija in države AKP lahko imele vodilno vlogo pri oblikovanju tega okvira; |
| --- | --- |

30.

poziva k vzpostavitvi mednarodnega pravnega okvira za opredelitev statusa „podnebnega begunca“; meni, da bi Unija in države AKP lahko imele vodilno vlogo pri oblikovanju tega okvira;

| 31. | poziva k obravnavi vprašanja podnebnih beguncev z ukrepi za razširitev obstoječih pravnih instrumentov oziroma načel, ki bi omogočili skladno in zavezujočo rešitev; poziva EU, naj zagotovi sredstva za podnebno financiranje, ki jih je obljubila v preteklosti, in tako izpolni skupni cilj za mobilizacijo 100 milijard USD na leto do leta 2020 kot dopolnitev tradicionalne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

31.

poziva k obravnavi vprašanja podnebnih beguncev z ukrepi za razširitev obstoječih pravnih instrumentov oziroma načel, ki bi omogočili skladno in zavezujočo rešitev; poziva EU, naj zagotovi sredstva za podnebno financiranje, ki jih je obljubila v preteklosti, in tako izpolni skupni cilj za mobilizacijo 100 milijard USD na leto do leta 2020 kot dopolnitev tradicionalne razvojne pomoči;

| 32. | izreka pohvalo EU za pobudo Nansen in povezano agendo Nansen za zaščito, ki se osredotoča na zaščito ljudi, razseljenih prek meja zaradi naravnih nesreč, vključno s tistimi, ki so povezane s podnebnimi spremembami; spodbuja nadaljnjo krepitev globalnega zavezništva o podnebnih spremembah, ki ga je ustanovila EU, katerega namen je revnim državam v razvoju, ki so najbolj občutljive na podnebne spremembe, pomagati pri krepitvi njihovih zmogljivosti za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

32.

izreka pohvalo EU za pobudo Nansen in povezano agendo Nansen za zaščito, ki se osredotoča na zaščito ljudi, razseljenih prek meja zaradi naravnih nesreč, vključno s tistimi, ki so povezane s podnebnimi spremembami; spodbuja nadaljnjo krepitev globalnega zavezništva o podnebnih spremembah, ki ga je ustanovila EU, katerega namen je revnim državam v razvoju, ki so najbolj občutljive na podnebne spremembe, pomagati pri krepitvi njihovih zmogljivosti za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb;

| 33. | poziva, naj se vprašanje podnebnih sprememb in migracij vključi v dialog med AKP in EU o migraciji in razvoju; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se vprašanje podnebnih sprememb in migracij vključi v dialog med AKP in EU o migraciji in razvoju;

| 34. | poziva EU, naj v okviru migracijskih ukrepov AKP–EU nujno zagotovi tehnično pomoč ustreznim državam AKP v zvezi z vidiki, povezanimi s podnebnimi spremembami in migracijo, ki zanje postajajo vse pomembnejši, tako v obliki strategije za prilagajanje kot pri preprečevanju nesreč; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj v okviru migracijskih ukrepov AKP–EU nujno zagotovi tehnično pomoč ustreznim državam AKP v zvezi z vidiki, povezanimi s podnebnimi spremembami in migracijo, ki zanje postajajo vse pomembnejši, tako v obliki strategije za prilagajanje kot pri preprečevanju nesreč;

| 35. | poziva EU, njene države članice in države AKP, naj razširijo humanitarno pomoč na terenu, da bi povečale varnost preganjanih skupnosti v njihovih domovinah; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, njene države članice in države AKP, naj razširijo humanitarno pomoč na terenu, da bi povečale varnost preganjanih skupnosti v njihovih domovinah;

| 36. | priznava, da trajnostni gospodarski razvoj in izgradnja države na temelju demokratičnih, zanesljivih in preglednih institucij močno prispevata k reševanju temeljnih vzrokov za prisilno migracijo; poziva EU in vse mednarodne deležnike h krepitvi razvojnega sodelovanja in instrumentov za neprekinjen politični dialog; |
| --- | --- |

36.

priznava, da trajnostni gospodarski razvoj in izgradnja države na temelju demokratičnih, zanesljivih in preglednih institucij močno prispevata k reševanju temeljnih vzrokov za prisilno migracijo; poziva EU in vse mednarodne deležnike h krepitvi razvojnega sodelovanja in instrumentov za neprekinjen politični dialog;

| 37. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

37.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (9)

o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2198(2015) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandata skupine strokovnjakov in št. 2277(2016), s katero je bil za eno leto podaljšan mandat misije OZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2198(2015) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandata skupine strokovnjakov in št. 2277(2016), s katero je bil za eno leto podaljšan mandat misije OZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO),

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju nairobijskih izjav iz decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nairobijskih izjav iz decembra 2013,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo, podpisanega februarja 2013 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo, podpisanega februarja 2013 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov OZN za Demokratično republiko Kongo z dne 12. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov OZN za Demokratično republiko Kongo z dne 12. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju letnega poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 27. julija 2015 o razmerah na področju človekovih pravic in dejavnostih skupnega urada OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 27. julija 2015 o razmerah na področju človekovih pravic in dejavnostih skupnega urada OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 9. novembra 2015 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 9. novembra 2015 o razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN z dne 9. marca 2016 o misiji ZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) in o izvajanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN z dne 9. marca 2016 o misiji ZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) in o izvajanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost Afriške unije, Združenih narodov, Evropske unije in Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. februarja 2016 o nujnosti vključujočega političnega dialoga v Demokratični republiki Kongo in njihove zaveze, da bodo podprli prizadevanja kongovskih državljanov za utrjevanje demokracije v državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost Afriške unije, Združenih narodov, Evropske unije in Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. februarja 2016 o nujnosti vključujočega političnega dialoga v Demokratični republiki Kongo in njihove zaveze, da bodo podprli prizadevanja kongovskih državljanov za utrjevanje demokracije v državi,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 9. julija 2015, 17. decembra 2015 in 10. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 9. julija 2015, 17. decembra 2015 in 10. marca 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 23. maja 2016 o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 23. maja 2016 o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji, ki ga je Svet EU sprejel 22. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji, ki ga je Svet EU sprejel 22. junija 2015,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in njene tiskovne predstavnice o položaju v Demokratični republiki Kongo, zlasti izjav z dne 25. januarja 2015 in 12. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in njene tiskovne predstavnice o položaju v Demokratični republiki Kongo, zlasti izjav z dne 25. januarja 2015 in 12. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju izjav na kraju samem z dne 21. oktobra 2015 o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo in z dne 19. novembra 2015 po začetku nacionalnega dialoga v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav na kraju samem z dne 21. oktobra 2015 o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo in z dne 19. novembra 2015 po začetku nacionalnega dialoga v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost skupine mednarodnih odposlancev in predstavnikov za območje afriških Velikih jezer z dne 2. septembra 2015 o volitvah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost skupine mednarodnih odposlancev in predstavnikov za območje afriških Velikih jezer z dne 2. septembra 2015 o volitvah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju kongovske ustave z dne 18. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kongovske ustave z dne 18. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je Joseph Kabila predsednik Demokratične republike Kongo od leta 2001; ker naj bi naslednje predsedniške in parlamentarne volitve potekale novembra 2016, mandat predsednika Kabile pa se zaključi 20. decembra 2016; ker je mandat predsednika Demokratične republike Kongo v kongovski ustavi omejen na samo dva mandata; |
| --- | --- |

A.

ker je Joseph Kabila predsednik Demokratične republike Kongo od leta 2001; ker naj bi naslednje predsedniške in parlamentarne volitve potekale novembra 2016, mandat predsednika Kabile pa se zaključi 20. decembra 2016; ker je mandat predsednika Demokratične republike Kongo v kongovski ustavi omejen na samo dva mandata;

| B. | ker je Neodvisna nacionalna volilna komisija 15. aprila 2016 izjavila, da se bo postopek priprave novega volilnega registra začel julija 2016 in bi lahko trajal tri leta; ker je 18. marca 2016 izjavila, da ne more organizirati predsedniških in parlamentarnih volitev v skladu z načrtom, medtem ko Mednarodna organizacija za frankofonijo nasprotno trdi, da bi bilo volilne registre mogoče posodobiti v treh mesecih; |
| --- | --- |

B.

ker je Neodvisna nacionalna volilna komisija 15. aprila 2016 izjavila, da se bo postopek priprave novega volilnega registra začel julija 2016 in bi lahko trajal tri leta; ker je 18. marca 2016 izjavila, da ne more organizirati predsedniških in parlamentarnih volitev v skladu z načrtom, medtem ko Mednarodna organizacija za frankofonijo nasprotno trdi, da bi bilo volilne registre mogoče posodobiti v treh mesecih;

| C. | ker je zaradi teh razmer politična opozicija v Demokratični republiki Kongo obtožila predsednika Kabilo in njegovo vlado, da poskušata z upravnimi in tehničnimi sredstvi odložiti volitve in ostati na oblasti po koncu svojega ustavnega mandata; |
| --- | --- |

C.

ker je zaradi teh razmer politična opozicija v Demokratični republiki Kongo obtožila predsednika Kabilo in njegovo vlado, da poskušata z upravnimi in tehničnimi sredstvi odložiti volitve in ostati na oblasti po koncu svojega ustavnega mandata;

| D. | ker se je začetni poskus za spremembo volilne zakonodaje Demokratične republike Kongo, zlasti člena 8, izjalovil leta 2015 zaradi močnega nasprotovanja in mobilizacije civilne družbe; ker zaradi teh poskusov v državi naraščajo politična napetost, nasilje in nemiri; |
| --- | --- |

D.

ker se je začetni poskus za spremembo volilne zakonodaje Demokratične republike Kongo, zlasti člena 8, izjalovil leta 2015 zaradi močnega nasprotovanja in mobilizacije civilne družbe; ker zaradi teh poskusov v državi naraščajo politična napetost, nasilje in nemiri;

| E. | ker imajo naslednje predsedniške in parlamentarne volitve ključno vlogo in bi njihova mirna, pregledna in pravočasna izvedba močno prispevala k utrjevanju napredka, ki je bil v Demokratični republiki Kongo dosežen v več kot desetletju; |
| --- | --- |

E.

ker imajo naslednje predsedniške in parlamentarne volitve ključno vlogo in bi njihova mirna, pregledna in pravočasna izvedba močno prispevala k utrjevanju napredka, ki je bil v Demokratični republiki Kongo dosežen v več kot desetletju;

| F. | ker je EU junija 2014 v Demokratično republiko Kongo poslala misijo za spremljanje volitev, ki je opozorila, da je treba zagotoviti posodobljen volilni register, pogoje za pošteno konkurenco med kandidati, močnejšo zaščito državljanskih svoboščin, pravičen arbitražni sistem za volilne spore in prizadevanja za boj proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

F.

ker je EU junija 2014 v Demokratično republiko Kongo poslala misijo za spremljanje volitev, ki je opozorila, da je treba zagotoviti posodobljen volilni register, pogoje za pošteno konkurenco med kandidati, močnejšo zaščito državljanskih svoboščin, pravičen arbitražni sistem za volilne spore in prizadevanja za boj proti nekaznovanju;

| G. | ker je predsednik Kabila 28. novembra 2015 pozval k nacionalnemu dialogu; ker je Afriška unija nato za posrednika pri nacionalnem političnem dialogu imenovala Edema Kodja, nekdanjega predsednika vlade Republike Togo; ker sta dve glavni opozicijski skupini (G7 in la Dynamique de l’opposition) zavrnili končne sklepe Edema Kodja, ker naj ne bi odražali trenutnega stanja na terenu, in še vedno zavračajo sodelovanje v tem dialogu, ker menijo, da ne gre za odprt, vključujoč ali demokratičen dialog, temveč za zavlačevanje; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Kabila 28. novembra 2015 pozval k nacionalnemu dialogu; ker je Afriška unija nato za posrednika pri nacionalnem političnem dialogu imenovala Edema Kodja, nekdanjega predsednika vlade Republike Togo; ker sta dve glavni opozicijski skupini (G7 in la Dynamique de l’opposition) zavrnili končne sklepe Edema Kodja, ker naj ne bi odražali trenutnega stanja na terenu, in še vedno zavračajo sodelovanje v tem dialogu, ker menijo, da ne gre za odprt, vključujoč ali demokratičen dialog, temveč za zavlačevanje;

| H. | ker so Afriška unija, Združeni narodi, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo skupaj poudarili, kako pomembna sta dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji ob spoštovanju demokracije in pravne države ter pozvali vse kongovske politične akterje, naj polno sodelujejo tudi z Edemom Kodjem; |
| --- | --- |

H.

ker so Afriška unija, Združeni narodi, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo skupaj poudarili, kako pomembna sta dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji ob spoštovanju demokracije in pravne države ter pozvali vse kongovske politične akterje, naj polno sodelujejo tudi z Edemom Kodjem;

| I. | ker so skupine za človekove pravice v zadnjih nekaj mesecih večkrat poročale o poslabšanju razmer na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in združevanja v državi, vključno z uporabo prekomerne sile proti miroljubnim demonstrantom, novinarjem, političnim voditeljem in drugim, ki nasprotujejo poskusom, da bi predsednik Kabila ostal na oblasti tudi po izteku z ustavo določenega obdobja dveh mandatov; |
| --- | --- |

I.

ker so skupine za človekove pravice v zadnjih nekaj mesecih večkrat poročale o poslabšanju razmer na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in združevanja v državi, vključno z uporabo prekomerne sile proti miroljubnim demonstrantom, novinarjem, političnim voditeljem in drugim, ki nasprotujejo poskusom, da bi predsednik Kabila ostal na oblasti tudi po izteku z ustavo določenega obdobja dveh mandatov;

| J. | ker so bili zaradi nekaterih represivnih dejanj ljudje ubiti ali ranjeni; ker so bili v drugih primerih ljudje samovoljno aretirani in obtoženi pred sodiščem zaradi političnih razlogov; ker je po poročilih svoboda tiska omejena zaradi groženj in napadov na novinarje, kot sta navedli organizaciji Novinarji brez meja in Novinarji v nevarnosti, ki sta opisali 72 primerov napadov na novinarje in medije, ter zaradi zapiranja medijev; ker so Združeni narodi in nekatere organizacije za človekove pravice navedli, da so veliko število zlorab človekovih pravic izvršili državni uradniki in da je bil napredek pri privedbi glavnih storilcev pred sodišče omejen; |
| --- | --- |

J.

ker so bili zaradi nekaterih represivnih dejanj ljudje ubiti ali ranjeni; ker so bili v drugih primerih ljudje samovoljno aretirani in obtoženi pred sodiščem zaradi političnih razlogov; ker je po poročilih svoboda tiska omejena zaradi groženj in napadov na novinarje, kot sta navedli organizaciji Novinarji brez meja in Novinarji v nevarnosti, ki sta opisali 72 primerov napadov na novinarje in medije, ter zaradi zapiranja medijev; ker so Združeni narodi in nekatere organizacije za človekove pravice navedli, da so veliko število zlorab človekovih pravic izvršili državni uradniki in da je bil napredek pri privedbi glavnih storilcev pred sodišče omejen;

| K. | ker se varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo še naprej slabšajo, zlasti v vzhodnih in jugovzhodnih delih države, kjer so poročali o številnih kršitvah človekovih pravic in mednarodnega prava, vključno z usmerjenimi napadi na civiliste, izvensodnimi usmrtitvami, ugrabitvami, novačenjem in uporabo otrok s strani oboroženih skupin ter razširjenim spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker je Organizacija združenih narodov v zvezi s spolnim nasiljem izpostavila precejšnja prizadevanja kongovskih oblasti, ki so v zadnjih mesecih na 20 sojenjih za posilstva obsodile 19 vojaških častnikov; |
| --- | --- |

K.

ker se varnostne razmere v Demokratični republiki Kongo še naprej slabšajo, zlasti v vzhodnih in jugovzhodnih delih države, kjer so poročali o številnih kršitvah človekovih pravic in mednarodnega prava, vključno z usmerjenimi napadi na civiliste, izvensodnimi usmrtitvami, ugrabitvami, novačenjem in uporabo otrok s strani oboroženih skupin ter razširjenim spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker je Organizacija združenih narodov v zvezi s spolnim nasiljem izpostavila precejšnja prizadevanja kongovskih oblasti, ki so v zadnjih mesecih na 20 sojenjih za posilstva obsodile 19 vojaških častnikov;

| L. | ker humanitarne organizacije ocenjujejo, da se zaradi politične nestabilnosti v državi širi kaos, njeno prebivalstvo, že oslabljeno zaradi različnih preteklih in sedanjih kriz, pa se pogreza v skrajno revščino in negotovost, pri čemer 7,5 milijona ljudi trenutno potrebuje pomoč; ker so trajni konflikt in vojaške operacije povzročili tudi notranjo razselitev 1,5 milijona oseb, pol milijona ljudi pa je bilo prisiljenih zbežati iz države; |
| --- | --- |

L.

ker humanitarne organizacije ocenjujejo, da se zaradi politične nestabilnosti v državi širi kaos, njeno prebivalstvo, že oslabljeno zaradi različnih preteklih in sedanjih kriz, pa se pogreza v skrajno revščino in negotovost, pri čemer 7,5 milijona ljudi trenutno potrebuje pomoč; ker so trajni konflikt in vojaške operacije povzročili tudi notranjo razselitev 1,5 milijona oseb, pol milijona ljudi pa je bilo prisiljenih zbežati iz države;

| M. | ker je nacionalni okvirni program za Demokratično republiko Kongo za obdobje 2014–2020, ki je iz 11. Evropskega razvojnega sklada prejel 620 milijonov evrov, na prvo mesto postavil krepitev upravljanja in pravne države, vključno z reformami v sodstvu, policiji in vojski; |
| --- | --- |

M.

ker je nacionalni okvirni program za Demokratično republiko Kongo za obdobje 2014–2020, ki je iz 11. Evropskega razvojnega sklada prejel 620 milijonov evrov, na prvo mesto postavil krepitev upravljanja in pravne države, vključno z reformami v sodstvu, policiji in vojski;

| N. | ker so Združene države Amerike in Velika Britanija 13. maja 2016 izjavile, da obravnavajo možnost usklajevanja s svojimi evropskimi in mednarodnimi partnerji pri izvajanju ciljno usmerjenih sankcij za odvračanje tistih, ki so sodelovali pri ukrepih ali politikah za spodkopavanje demokratičnih procesov ali institucij v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

N.

ker so Združene države Amerike in Velika Britanija 13. maja 2016 izjavile, da obravnavajo možnost usklajevanja s svojimi evropskimi in mednarodnimi partnerji pri izvajanju ciljno usmerjenih sankcij za odvračanje tistih, ki so sodelovali pri ukrepih ali politikah za spodkopavanje demokratičnih procesov ali institucij v Demokratični republiki Kongo;

| O. | ker sta dostop do naravnih virov in njihovo izkoriščanje še naprej pomembna dejavnika pri podžiganju konfliktov v Demokratični republiki Kongo in v regiji; |
| --- | --- |

O.

ker sta dostop do naravnih virov in njihovo izkoriščanje še naprej pomembna dejavnika pri podžiganju konfliktov v Demokratični republiki Kongo in v regiji;

| 1. | je globoko zaskrbljen zaradi vse večje nestabilnosti v Demokratični republiki Kongo v napetih predvolilnih razmerah; v zvezi s tem poziva kongovske oblasti, naj posodobijo volilni register in brez nadaljnjega odlašanja določijo časovni razpored volitev ter verodostojen in pošten proračun za predsedniške in parlamentarne volitve ob polnem upoštevanju ustavnega okvira in določb; z zadovoljstvom opaža, da sta EU in mednarodna skupnost po potrebi pripravljeni podpreti kongovski volilni proces, če bodo izpolnjeni zgoraj omenjeni pogoji; |
| --- | --- |

1.

je globoko zaskrbljen zaradi vse večje nestabilnosti v Demokratični republiki Kongo v napetih predvolilnih razmerah; v zvezi s tem poziva kongovske oblasti, naj posodobijo volilni register in brez nadaljnjega odlašanja določijo časovni razpored volitev ter verodostojen in pošten proračun za predsedniške in parlamentarne volitve ob polnem upoštevanju ustavnega okvira in določb; z zadovoljstvom opaža, da sta EU in mednarodna skupnost po potrebi pripravljeni podpreti kongovski volilni proces, če bodo izpolnjeni zgoraj omenjeni pogoji;

| 2. | poziva k uspešni in pravočasni izvedbi volitev, kar bo ključno za dolgoročno stabilnost in razvoj države ter celotne regije; potrjuje, da je treba volitve izvesti popolnoma v skladu z določbami in duhom kongovske ustave iz leta 2006, zlasti členov 70, 73, 103, 105, 220 in 222, in v skladu z načeli Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, ki bi jo morala Demokratična republika Kongo čim prej ratificirati; meni, da odgovornost v zvezi s tem očitno nosijo organi Demokratične republike Kongo, ki morajo zagotoviti pogoje za pregledne, verodostojne in vključujoče volitve; |
| --- | --- |

2.

poziva k uspešni in pravočasni izvedbi volitev, kar bo ključno za dolgoročno stabilnost in razvoj države ter celotne regije; potrjuje, da je treba volitve izvesti popolnoma v skladu z določbami in duhom kongovske ustave iz leta 2006, zlasti členov 70, 73, 103, 105, 220 in 222, in v skladu z načeli Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, ki bi jo morala Demokratična republika Kongo čim prej ratificirati; meni, da odgovornost v zvezi s tem očitno nosijo organi Demokratične republike Kongo, ki morajo zagotoviti pogoje za pregledne, verodostojne in vključujoče volitve;

| 3. | je seznanjena s pobudo predsednika Kabile za začetek nacionalnega dialoga in poudarja pomen odprtega, vključujočega in demokratičnega političnega dialoga, priznanega z vseh strani, da bi se mirno dogovorili o pogojih za verodostojen volilni proces in časovnem načrtu volitev; |
| --- | --- |

3.

je seznanjena s pobudo predsednika Kabile za začetek nacionalnega dialoga in poudarja pomen odprtega, vključujočega in demokratičnega političnega dialoga, priznanega z vseh strani, da bi se mirno dogovorili o pogojih za verodostojen volilni proces in časovnem načrtu volitev;

| 4. | poziva EU in Afriško unijo, naj svoje polno sodelovanje razširita na vključujoč dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji v Demokratični republiki Kongo, ki bo v skladu z demokracijo in pravno državo, ter še naprej usklajujeta svoja prizadevanja v Demokratični republiki Kongo z drugimi mednarodnimi deležniki, zlasti Združenimi narodi; |
| --- | --- |

4.

poziva EU in Afriško unijo, naj svoje polno sodelovanje razširita na vključujoč dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji v Demokratični republiki Kongo, ki bo v skladu z demokracijo in pravno državo, ter še naprej usklajujeta svoja prizadevanja v Demokratični republiki Kongo z drugimi mednarodnimi deležniki, zlasti Združenimi narodi;

| 5. | poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj si prizadeva za nadaljnji napredek pri demokratizaciji države in v ta namen dejavno gradi na priporočilih iz končnega poročila misije EU za opazovanje volitev v letu 2011 in poročila o misiji za spremljanje v letu 2014; poudarja, da bi morala biti oblika in obseg podpore EU volilnemu procesu v Demokratični republiki Kongo odvisna od napredka pri izvajanju priporočil iz teh dveh poročil; |
| --- | --- |

5.

poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj si prizadeva za nadaljnji napredek pri demokratizaciji države in v ta namen dejavno gradi na priporočilih iz končnega poročila misije EU za opazovanje volitev v letu 2011 in poročila o misiji za spremljanje v letu 2014; poudarja, da bi morala biti oblika in obseg podpore EU volilnemu procesu v Demokratični republiki Kongo odvisna od napredka pri izvajanju priporočil iz teh dveh poročil;

| 6. | opozarja, da bi morala biti Neodvisna nacionalna volilna komisija nepristranska in vključujoča institucija z zadostnimi sredstvi za zagotovitev celovitega in preglednega postopka; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bi morala biti Neodvisna nacionalna volilna komisija nepristranska in vključujoča institucija z zadostnimi sredstvi za zagotovitev celovitega in preglednega postopka;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, zlasti glede rednih poročil o vse večjem političnem nasilju; vztraja, da je vlada odgovorna za preprečevanje poglabljanja sedanje politične krize in stopnjevanja nasilja ter za spoštovanje in zaščito političnih pravic svojih državljanov, zlasti pravic do izražanja, zbiranja in združevanja, saj je to temelj za dinamično politično in demokratično življenje; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, zlasti glede rednih poročil o vse večjem političnem nasilju; vztraja, da je vlada odgovorna za preprečevanje poglabljanja sedanje politične krize in stopnjevanja nasilja ter za spoštovanje in zaščito političnih pravic svojih državljanov, zlasti pravic do izražanja, zbiranja in združevanja, saj je to temelj za dinamično politično in demokratično življenje;

| 8. | ostro obsoja vsakršno uporabo sile ter resne omejitve in ustrahovanja, s katerimi se pred prihajajočimi volitvami soočajo predvsem člani opozicije, zagovorniki človekovih pravic in novinarji; poziva k izpustitvi vseh političnih zapornikov; poziva kongovske oblasti, naj zagotovijo neodvisnost nacionalne komisije za človekove pravice in ji dodelijo potrebna sredstva, da bo lahko delovala povsem samostojno; |
| --- | --- |

8.

ostro obsoja vsakršno uporabo sile ter resne omejitve in ustrahovanja, s katerimi se pred prihajajočimi volitvami soočajo predvsem člani opozicije, zagovorniki človekovih pravic in novinarji; poziva k izpustitvi vseh političnih zapornikov; poziva kongovske oblasti, naj zagotovijo neodvisnost nacionalne komisije za človekove pravice in ji dodelijo potrebna sredstva, da bo lahko delovala povsem samostojno;

| 9. | poziva, naj vlada Demokratične republike Kongo in mednarodni partnerji sprožijo temeljito in pregledno preiskavo o nedavnih kršitvah človekovih pravic v različnih delih države, ki so se zgodile zlasti med predvolilnimi protesti, in o nedavnih pokolih v Beninu v Severnem Kivuju; ponovno poudarja, da je treba kaznovati storilce hudih kršitev človekovih pravic, vojnih zločinov, zločinov proti človečnosti in spolnega nasilja ter osebe, odgovorne za novačenja otrok vojakov; poudarja, da je treba osebe, ki so odgovorne za ta dejanja, prijaviti, identificirati, kazensko preganjati in kaznovati v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj vlada Demokratične republike Kongo in mednarodni partnerji sprožijo temeljito in pregledno preiskavo o nedavnih kršitvah človekovih pravic v različnih delih države, ki so se zgodile zlasti med predvolilnimi protesti, in o nedavnih pokolih v Beninu v Severnem Kivuju; ponovno poudarja, da je treba kaznovati storilce hudih kršitev človekovih pravic, vojnih zločinov, zločinov proti človečnosti in spolnega nasilja ter osebe, odgovorne za novačenja otrok vojakov; poudarja, da je treba osebe, ki so odgovorne za ta dejanja, prijaviti, identificirati, kazensko preganjati in kaznovati v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom;

| 10. | priznava prizadevanja kongovskih oblasti v boju proti nekaznovanju in pri preprečevanju spolnega nasilja ter nasilja nad otroki, čeprav meni, da je napredek še vedno počasen; poziva vlado, naj podpira enakost spolov, zlasti kar zadeva ženske na seznamu predsedniških kandidatov; |
| --- | --- |

10.

priznava prizadevanja kongovskih oblasti v boju proti nekaznovanju in pri preprečevanju spolnega nasilja ter nasilja nad otroki, čeprav meni, da je napredek še vedno počasen; poziva vlado, naj podpira enakost spolov, zlasti kar zadeva ženske na seznamu predsedniških kandidatov;

| 11. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi zaskrbljujočih humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo, ki jih povzročajo predvsem nasilni oboroženi spopadi v vzhodnih provincah in prihod približno 245 000 beguncev iz Burundija od aprila 2015; opozarja, da bo nevtralizacija vseh oboroženih skupin v tej regiji močno prispevala k miru in stabilnosti; poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo prebivalce Demokratične republike Kongo, da bi izboljšali življenjske razmere najbolj ranljivih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

11.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi zaskrbljujočih humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo, ki jih povzročajo predvsem nasilni oboroženi spopadi v vzhodnih provincah in prihod približno 245 000 beguncev iz Burundija od aprila 2015; opozarja, da bo nevtralizacija vseh oboroženih skupin v tej regiji močno prispevala k miru in stabilnosti; poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo prebivalce Demokratične republike Kongo, da bi izboljšali življenjske razmere najbolj ranljivih skupin prebivalstva;

| 12. | pozdravlja resolucijo Varnostnega sveta ZN 2277 (2016), ki je obnovila mandat misije MONUSCO in okrepila njena pooblastila za zaščito civilistov ter varstvo človekovih pravic v predvolilnem obdobju; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja resolucijo Varnostnega sveta ZN 2277 (2016), ki je obnovila mandat misije MONUSCO in okrepila njena pooblastila za zaščito civilistov ter varstvo človekovih pravic v predvolilnem obdobju;

| 13. | poziva Afriško unijo in EU, naj zagotovita stalen politični dialog med državami z območja Velikih jezer, da bi preprečili nadaljnjo destabilizacijo; obžaluje, da je bil pri izvajanju okvirnega sporazuma za mir, varnost in sodelovanje iz februarja 2013 dosežen le omejen napredek, in poziva vse strani, naj dejavno prispevajo k prizadevanjem za stabilizacijo; |
| --- | --- |

13.

poziva Afriško unijo in EU, naj zagotovita stalen politični dialog med državami z območja Velikih jezer, da bi preprečili nadaljnjo destabilizacijo; obžaluje, da je bil pri izvajanju okvirnega sporazuma za mir, varnost in sodelovanje iz februarja 2013 dosežen le omejen napredek, in poziva vse strani, naj dejavno prispevajo k prizadevanjem za stabilizacijo;

| 14. | želi spomniti, da se je Demokratična republika Kongo v okviru Sporazuma iz Cotonouja zavezala k spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic, med katerimi sta tudi svoboda govora in medijska svoboda, pa tudi načelom dobrega upravljanja in preglednosti političnih funkcij; poziva vse institucije EU, naj v okviru člena 8 Sporazuma iz Cotonouja okrepijo dialog z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi pridobili nedvoumna pojasnila o volilnem procesu; |
| --- | --- |

14.

želi spomniti, da se je Demokratična republika Kongo v okviru Sporazuma iz Cotonouja zavezala k spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic, med katerimi sta tudi svoboda govora in medijska svoboda, pa tudi načelom dobrega upravljanja in preglednosti političnih funkcij; poziva vse institucije EU, naj v okviru člena 8 Sporazuma iz Cotonouja okrepijo dialog z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi pridobili nedvoumna pojasnila o volilnem procesu;

| 15. | poudarja, da bo v nasprotnem primeru EU sprožila postopek v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, predvsem pa bo preusmerila proračunsko podporo in jo namenila civilni družbi ter obravnavala možnost ciljno usmerjenih sankcij; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bo v nasprotnem primeru EU sprožila postopek v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, predvsem pa bo preusmerila proračunsko podporo in jo namenila civilni družbi ter obravnavala možnost ciljno usmerjenih sankcij;

| 16. | poudarja, da ima Afriška unija ključno vlogo pri preprečevanju politične krize v Srednji Afriki, in poziva njene voditelje, zlasti Južno Afriko, naj si prizadevajo zagotoviti skladnost z ustavo Demokratične republike Kongo; poziva EU, naj za uresničenje tega cilja uporabi vse razpoložljive diplomatske in ekonomske instrumente, vključno s prihodnjim podpisom sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da ima Afriška unija ključno vlogo pri preprečevanju politične krize v Srednji Afriki, in poziva njene voditelje, zlasti Južno Afriko, naj si prizadevajo zagotoviti skladnost z ustavo Demokratične republike Kongo; poziva EU, naj za uresničenje tega cilja uporabi vse razpoložljive diplomatske in ekonomske instrumente, vključno s prihodnjim podpisom sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 17. | pozdravlja prizadevanja kongovskih oblasti pri izvajanju zakonodaje, ki prepoveduje trgovanje z rudninami in njihovo predelavo na območjih, kjer prihaja do nezakonitega izkoriščanja rudnin, kot so na primer območja pod nadzorom oboroženih skupin; poziva kongovske oblasti, naj okrepijo izvajanje zakonodaje za odpravljanje nezakonitega izkoriščanja rudninskih virov v državi, ter poziva Demokratično republiko Kongo, naj si še naprej prizadeva za izpolnjevanje pobude za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja prizadevanja kongovskih oblasti pri izvajanju zakonodaje, ki prepoveduje trgovanje z rudninami in njihovo predelavo na območjih, kjer prihaja do nezakonitega izkoriščanja rudnin, kot so na primer območja pod nadzorom oboroženih skupin; poziva kongovske oblasti, naj okrepijo izvajanje zakonodaje za odpravljanje nezakonitega izkoriščanja rudninskih virov v državi, ter poziva Demokratično republiko Kongo, naj si še naprej prizadeva za izpolnjevanje pobude za preglednost v ekstraktivni industriji;

| 18. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice ter predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo. |
| --- | --- |

18.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice ter predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo.

RESOLUCIJA (10)

o posilstvih ter nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. junija 2016,

| — | ob upoštevanju revidiranega sporazuma o partnerstvu AKP-EU, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega sporazuma o partnerstvu AKP-EU, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju Komisije ZN za položaj žensk: o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju Komisije ZN za položaj žensk: o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju poročila letnega srečanja držav članic EU o resoluciji Varnostnega sveta ZN 1325 z naslovom „15 years of UNSCR 1325 – looking ahead to 2015“ (15 let RVSZN 1325 – pogled naprej v leto 2015), ki je potekalo v Bruslju dne 4. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila letnega srečanja držav članic EU o resoluciji Varnostnega sveta ZN 1325 z naslovom „15 years of UNSCR 1325 – looking ahead to 2015“ (15 let RVSZN 1325 – pogled naprej v leto 2015), ki je potekalo v Bruslju dne 4. julija 2014,

| — | ob upoštevanju smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter o boju proti vsem oblikam diskriminacije žensk in smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter o boju proti vsem oblikam diskriminacije žensk in smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju skupne izjave za javnost Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije, in Leile Zerrougui, posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih, ob mednarodnem dnevu boja proti uporabi otrok vojakov 12. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave za javnost Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije, in Leile Zerrougui, posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih, ob mednarodnem dnevu boja proti uporabi otrok vojakov 12. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega dopisa Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Evropske komisije, in Christosa Stylianidesa, evropskega komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje, poslancem Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dopisa Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Evropske komisije, in Christosa Stylianidesa, evropskega komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje, poslancem Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju Ženevskih konvencij (1949) in njihovih dodatnih protokolov (1977), Konvencije ZN o otrokovih pravicah (KOP, 1989) in njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih (2000) ter Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (1998), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevskih konvencij (1949) in njihovih dodatnih protokolov (1977), Konvencije ZN o otrokovih pravicah (KOP, 1989) in njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih (2000) ter Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (1998),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) in 2122 (2013) ter zavez in obveznosti držav članic EU in AKP v okviru teh resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) in 2122 (2013) ter zavez in obveznosti držav članic EU in AKP v okviru teh resolucij,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju smernic Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) o zaščiti begunk, vključno s preprečevanjem in odzivanjem na spolno nasilje nad njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) o zaščiti begunk, vključno s preprečevanjem in odzivanjem na spolno nasilje nad njimi,

| — | ob upoštevanju letnega poročila posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih, Leile Zerrougui, Svetu za človekove pravice, ki je bilo objavljeno 28. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih, Leile Zerrougui, Svetu za človekove pravice, ki je bilo objavljeno 28. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. marca 2015 in 13. januarja 2012 o nasilju, povezanem s konflikti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. marca 2015 in 13. januarja 2012 o nasilju, povezanem s konflikti,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejetega na vrhu ZN o trajnostnem razvoju dne 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejetega na vrhu ZN o trajnostnem razvoju dne 25. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju prepovedi nasilja nad ženskami in pravic žensk do dostojanstva, življenja, celovitosti, varnosti in svobode pred diskriminacijo na podlagi Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki (Maputski protokol), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prepovedi nasilja nad ženskami in pravic žensk do dostojanstva, življenja, celovitosti, varnosti in svobode pred diskriminacijo na podlagi Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki (Maputski protokol),

| — | ob upoštevanju Resolucije 283 (2014) Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev o položaju žensk in otrok v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 283 (2014) Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev o položaju žensk in otrok v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je septembra 1995 potekala v Pekingu, in Pekinške deklaracije ter izhodišč za ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je septembra 1995 potekala v Pekingu, in Pekinške deklaracije ter izhodišč za ukrepanje,

| — | ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu leta 1994,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| A. | ker se posilstva, spolno suženjstvo, prisilna sterilizacija in druge oblike nasilja nad ženskami, dekleti in otroki sistematično uporabljajo kot orožje in ker je bilo to ravnanje široko razširjeno v številnih preteklih in sedanjih oboroženih spopadih; ker je razširjeno in sistematično izvajanje posilstev in spolnega suženjstva v Ženevski konvenciji opredeljeno kot zločin proti človeštvu in vojni zločin; |
| --- | --- |

A.

ker se posilstva, spolno suženjstvo, prisilna sterilizacija in druge oblike nasilja nad ženskami, dekleti in otroki sistematično uporabljajo kot orožje in ker je bilo to ravnanje široko razširjeno v številnih preteklih in sedanjih oboroženih spopadih; ker je razširjeno in sistematično izvajanje posilstev in spolnega suženjstva v Ženevski konvenciji opredeljeno kot zločin proti človeštvu in vojni zločin;

| B. | ker se zdaj tudi posilstvo priznava kot element genocida, če se izvaja z namenom popolnega ali delnega uničenja ciljne skupine; |
| --- | --- |

B.

ker se zdaj tudi posilstvo priznava kot element genocida, če se izvaja z namenom popolnega ali delnega uničenja ciljne skupine;

| C. | ker so te kršitve še vedno redko prijavljene, njihovi storilci pa se redko preganjajo in privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

C.

ker so te kršitve še vedno redko prijavljene, njihovi storilci pa se redko preganjajo in privedejo pred sodišče;

| D. | ker je zaradi globoko zakoreninjenih spolnih norm v Afriki uporaba spolnega nasilja posebej usmerjena proti ženskam in dekletom, tudi kot sredstvo za poniževanje, dominacijo, ustrahovanje, razprševanje in/ali prisilno razseljevanje civilnih članov skupnosti ali etnične skupine; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi globoko zakoreninjenih spolnih norm v Afriki uporaba spolnega nasilja posebej usmerjena proti ženskam in dekletom, tudi kot sredstvo za poniževanje, dominacijo, ustrahovanje, razprševanje in/ali prisilno razseljevanje civilnih članov skupnosti ali etnične skupine;

| E. | ker ima spolno nasilje hude telesne, čustvene, psihične in socialne posledice za žrtve, njihove družine in cele skupnosti; |
| --- | --- |

E.

ker ima spolno nasilje hude telesne, čustvene, psihične in socialne posledice za žrtve, njihove družine in cele skupnosti;

| F. | ker se v mnogih primerih žrtve spolnega nasilja soočajo s posrednimi posledicami, kot so stigmatizacija, izključenost iz svojih skupnosti, izolacija in ekonomska ranljivost; |
| --- | --- |

F.

ker se v mnogih primerih žrtve spolnega nasilja soočajo s posrednimi posledicami, kot so stigmatizacija, izključenost iz svojih skupnosti, izolacija in ekonomska ranljivost;

| G. | ker mednarodno humanitarno pravo zahteva, da se splav obravnava kot potrebna zdravstvena oskrba za dekleta in ženske, ki zanosijo zaradi posilstev v vojni, kar pomeni, da imajo žrtve vojne pravico do splava kot del potrebne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

G.

ker mednarodno humanitarno pravo zahteva, da se splav obravnava kot potrebna zdravstvena oskrba za dekleta in ženske, ki zanosijo zaradi posilstev v vojni, kar pomeni, da imajo žrtve vojne pravico do splava kot del potrebne zdravstvene oskrbe;

| H. | ker v času konflikta velja mednarodno humanitarno pravo, vključno z Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli, in nadomešča nacionalno ali lokalno zakonodajo; |
| --- | --- |

H.

ker v času konflikta velja mednarodno humanitarno pravo, vključno z Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli, in nadomešča nacionalno ali lokalno zakonodajo;

| I. | ker so bile mirovne sile ZN v številnih primerih obtožene spolnega izkoriščanja in zlorabe; ker so bili januarja 2016 Združeni narodi na podlagi neodvisnega nadzora nad to vrsto zlorab obtoženi, da na podlagi obtožb o zlorabi otrok niso ukrepali proti svojim mirovnim silam; ker je Varnostni svet ZN sprejel resolucijo o tem vprašanju marca 2016; |
| --- | --- |

I.

ker so bile mirovne sile ZN v številnih primerih obtožene spolnega izkoriščanja in zlorabe; ker so bili januarja 2016 Združeni narodi na podlagi neodvisnega nadzora nad to vrsto zlorab obtoženi, da na podlagi obtožb o zlorabi otrok niso ukrepali proti svojim mirovnim silam; ker je Varnostni svet ZN sprejel resolucijo o tem vprašanju marca 2016;

| J. | ker je Evropski parlament v letu 2014 podelil nagrado Saharova doktorju Denisu Mukwegeju za njegovo izjemno delo pri skrbi za ženske, ki so bile žrtve spolnega nasilja v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski parlament v letu 2014 podelil nagrado Saharova doktorju Denisu Mukwegeju za njegovo izjemno delo pri skrbi za ženske, ki so bile žrtve spolnega nasilja v Demokratični republiki Kongo;

| 1. | ostro obsoja vse oblike nasilja in kršenja človekovih pravic ter zlorab žensk in otrok s strani državnih in nedržavnih akterjev kot tudi napade na zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe, tako v konfliktnih razmerah kot po njih; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vse oblike nasilja in kršenja človekovih pravic ter zlorab žensk in otrok s strani državnih in nedržavnih akterjev kot tudi napade na zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe, tako v konfliktnih razmerah kot po njih;

| 2. | ostro obsoja uporabo posilstva kot orožja in sredstva zatiranja, kar je treba odpraviti; poudarja, da je temeljna odgovornost držav v konfliktnih razmerah zaščita civilistov in preganjanje kaznivih dejanj; obžaluje pomanjkanje zaščite nedolžnih žensk in otrok pred naraščajočim nasiljem, vključno s posilstvi, mučenjem in novačenjem otrok vojakov; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja uporabo posilstva kot orožja in sredstva zatiranja, kar je treba odpraviti; poudarja, da je temeljna odgovornost držav v konfliktnih razmerah zaščita civilistov in preganjanje kaznivih dejanj; obžaluje pomanjkanje zaščite nedolžnih žensk in otrok pred naraščajočim nasiljem, vključno s posilstvi, mučenjem in novačenjem otrok vojakov;

| 3. | poziva EU, skupino AKP, Afriško unijo in ZN, naj izvajajo pritisk na vlade in vse vpletene deležnike v regijah, v katerih se to nasilje dogaja, da bi ga odpravili in zagotovili neodvisnost sodstva, da bi to lahko obsodilo storilce in končalo nekaznovanje tega nasilja; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, skupino AKP, Afriško unijo in ZN, naj izvajajo pritisk na vlade in vse vpletene deležnike v regijah, v katerih se to nasilje dogaja, da bi ga odpravili in zagotovili neodvisnost sodstva, da bi to lahko obsodilo storilce in končalo nekaznovanje tega nasilja;

| 4. | poziva vse države, naj sprejmejo in uveljavijo zakonodajne, upravne in socialne ukrepe, namenjene preprečevanju posilstev ter nasilja nad ženskami in otroki v konfliktnih razmerah in po njih, in žrtvam zagotovijo rehabilitacijo, ustrezno podporo ter zdravstveno in psihološko pomoč, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravstvenim varstvom; |
| --- | --- |

4.

poziva vse države, naj sprejmejo in uveljavijo zakonodajne, upravne in socialne ukrepe, namenjene preprečevanju posilstev ter nasilja nad ženskami in otroki v konfliktnih razmerah in po njih, in žrtvam zagotovijo rehabilitacijo, ustrezno podporo ter zdravstveno in psihološko pomoč, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravstvenim varstvom;

| 5. | poziva vse države, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in njene izbirne protokole, da uzakonijo predpise, ki izrecno prepovedujejo in inkriminirajo novačenje ter izkoriščanje otrok v oboroženih silah ali skupinah in uporabo otrok v spopadih; |
| --- | --- |

5.

poziva vse države, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in njene izbirne protokole, da uzakonijo predpise, ki izrecno prepovedujejo in inkriminirajo novačenje ter izkoriščanje otrok v oboroženih silah ali skupinah in uporabo otrok v spopadih;

| 6. | poziva vse države, naj raziščejo vse vpletene strani in preganjajo vse storilce do najvišje ravni v strukturi poveljevanja ter jih obtožijo najtežjih kaznivih dejanj, vključno z vojnimi zločini, da bi odpravili nekaznovanje in ponovno vzpostavili pravičnost; |
| --- | --- |

6.

poziva vse države, naj raziščejo vse vpletene strani in preganjajo vse storilce do najvišje ravni v strukturi poveljevanja ter jih obtožijo najtežjih kaznivih dejanj, vključno z vojnimi zločini, da bi odpravili nekaznovanje in ponovno vzpostavili pravičnost;

| 7. | poudarja potrebo po okrepljenih prizadevanjih in sredstvih, da bi preprečili in izkoreninili vso diskriminatorno ravnanje do žensk ter obravnavali in preganjali vse oblike nasilja, tudi trgovino z ljudmi, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne sterilizacije, prisilne nosečnosti, spolni genocid, nasilje v družini in posilstvo v partnerski zvezi, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke ter nasilje na podlagi spola v konfliktih in po njih; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po okrepljenih prizadevanjih in sredstvih, da bi preprečili in izkoreninili vso diskriminatorno ravnanje do žensk ter obravnavali in preganjali vse oblike nasilja, tudi trgovino z ljudmi, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne sterilizacije, prisilne nosečnosti, spolni genocid, nasilje v družini in posilstvo v partnerski zvezi, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke ter nasilje na podlagi spola v konfliktih in po njih;

| 8. | poziva vse države in mednarodne akterje, ki sodelujejo v konfliktih in pri humanitarni pomoči, vključno z Evropsko komisijo, naj se zavežejo, da bodo v skladu z Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli zagotovili varnost žensk in deklic od izbruha vsakih izrednih razmer ali krize z obravnavanjem tveganja spolnega nasilja ali nasilja na podlagi spola, ozaveščanjem, kazenskim pregonom storilcev tovrstnega nasilja in zagotavljanjem dostopa žensk in deklic v humanitarnih krizah do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev, tudi varnih splavov, namesto da se nadaljuje ravnanje, ki je pravzaprav nečloveško; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države in mednarodne akterje, ki sodelujejo v konfliktih in pri humanitarni pomoči, vključno z Evropsko komisijo, naj se zavežejo, da bodo v skladu z Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli zagotovili varnost žensk in deklic od izbruha vsakih izrednih razmer ali krize z obravnavanjem tveganja spolnega nasilja ali nasilja na podlagi spola, ozaveščanjem, kazenskim pregonom storilcev tovrstnega nasilja in zagotavljanjem dostopa žensk in deklic v humanitarnih krizah do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev, tudi varnih splavov, namesto da se nadaljuje ravnanje, ki je pravzaprav nečloveško;

| 9. | poziva države, naj otrokom, ki se rodijo posiljenim materam, ki so pogosto izločene iz družbe in svojih družin, ter tem materam samim zagotovijo vso potrebno podporo; |
| --- | --- |

9.

poziva države, naj otrokom, ki se rodijo posiljenim materam, ki so pogosto izločene iz družbe in svojih družin, ter tem materam samim zagotovijo vso potrebno podporo;

| 10. | poziva države AKP, države članice EU in Evropski parlament, naj se pridružijo pozivu k ukrepanju za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti v izrednih razmerah, ki je bil sprožen v Londonu novembra 2013; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP, države članice EU in Evropski parlament, naj se pridružijo pozivu k ukrepanju za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti v izrednih razmerah, ki je bil sprožen v Londonu novembra 2013;

| 11. | poziva vse države, naj oblikujejo okvir za sistematično odzivanje na nasilje nad otroki, ki bo vključen v nacionalne postopke načrtovanja, sistematično ovrednoten na podlagi opredeljenih ciljev in časovnih razporedov ter bo imel na voljo ustrezne človeške in finančne vire za izvajanje; poziva k ukrepom za odpravljanje temeljnih vzrokov nasilja nad otroki; poudarja vlogo izobraževanja kot pomembnega sredstva, ki lahko ponovno vzpostavi občutek normalnosti, pomaga otrokom, da premagajo duševne pretrese, in jim omogoči, da po prenehanju izrednih razmer postanejo produktivni državljani; poudarja potrebo po ustreznih sredstvih za izobraževanje v izrednih razmerah v času oboroženih spopadov; |
| --- | --- |

11.

poziva vse države, naj oblikujejo okvir za sistematično odzivanje na nasilje nad otroki, ki bo vključen v nacionalne postopke načrtovanja, sistematično ovrednoten na podlagi opredeljenih ciljev in časovnih razporedov ter bo imel na voljo ustrezne človeške in finančne vire za izvajanje; poziva k ukrepom za odpravljanje temeljnih vzrokov nasilja nad otroki; poudarja vlogo izobraževanja kot pomembnega sredstva, ki lahko ponovno vzpostavi občutek normalnosti, pomaga otrokom, da premagajo duševne pretrese, in jim omogoči, da po prenehanju izrednih razmer postanejo produktivni državljani; poudarja potrebo po ustreznih sredstvih za izobraževanje v izrednih razmerah v času oboroženih spopadov;

| 12. | je globoko zaskrbljen zaradi škodljivih, nepopravljivih in v nekaterih smrtnih fizičnih, psihičnih in socialnih posledic pohabljanja in obrezovanja ženskih spolnih organov; poziva, naj se to odpravi v vseh državah; |
| --- | --- |

12.

je globoko zaskrbljen zaradi škodljivih, nepopravljivih in v nekaterih smrtnih fizičnih, psihičnih in socialnih posledic pohabljanja in obrezovanja ženskih spolnih organov; poziva, naj se to odpravi v vseh državah;

| 13. | poziva vse države in mednarodne akterje, ki sodelujejo v konfliktu in pri humanitarni pomoči, naj se v skladu s Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli zavežejo k varovanju humanitarnih delavcev pred pregonom; |
| --- | --- |

13.

poziva vse države in mednarodne akterje, ki sodelujejo v konfliktu in pri humanitarni pomoči, naj se v skladu s Ženevskimi konvencijami in njihovimi dodatnimi protokoli zavežejo k varovanju humanitarnih delavcev pred pregonom;

| 14. | poziva Združene narode, naj oblikujejo smernice za usposabljanje in gradivo o zaščiti, pravicah in posebnih potrebah žensk in otrok za svoje člane ter za vse mirovno osebje zagotovijo posebno usposabljanje o zaščiti, posebnih potrebah in človekovih pravicah žensk in otrok v konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

14.

poziva Združene narode, naj oblikujejo smernice za usposabljanje in gradivo o zaščiti, pravicah in posebnih potrebah žensk in otrok za svoje člane ter za vse mirovno osebje zagotovijo posebno usposabljanje o zaščiti, posebnih potrebah in človekovih pravicah žensk in otrok v konfliktnih razmerah;

| 15. | poziva visoke vojaške poveljnike, naj oblikujejo dovolj jasna in natančna pravila za stike s civilisti, v katerih bodo jasno prepovedane spolne in druge oblike nasilja; poudarja, da je treba poveljnike opozarjati na njihovo odgovornost v zvezi z discipliniranjem v primeru nasilja nad civilnim prebivalstvom; poziva vojaške poveljnike, naj pravosodnim organom poročajo o vseh primerih nasilnih dejanj, ki jih zagrešijo njihovi vojaki nad civilisti; |
| --- | --- |

15.

poziva visoke vojaške poveljnike, naj oblikujejo dovolj jasna in natančna pravila za stike s civilisti, v katerih bodo jasno prepovedane spolne in druge oblike nasilja; poudarja, da je treba poveljnike opozarjati na njihovo odgovornost v zvezi z discipliniranjem v primeru nasilja nad civilnim prebivalstvom; poziva vojaške poveljnike, naj pravosodnim organom poročajo o vseh primerih nasilnih dejanj, ki jih zagrešijo njihovi vojaki nad civilisti;

| 16. | pozdravlja priporočilo generalnega sekretarja ZN Afriški uniji, naj zagotovi, da se bo izvajal akcijski načrt za oborožene sile proti spolnemu nasilju, da se bodo storilci sistematično privedli pred sodišče, žrtvam pa dodelila nadomestila, vključno z odškodninami; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja priporočilo generalnega sekretarja ZN Afriški uniji, naj zagotovi, da se bo izvajal akcijski načrt za oborožene sile proti spolnemu nasilju, da se bodo storilci sistematično privedli pred sodišče, žrtvam pa dodelila nadomestila, vključno z odškodninami;

| 17. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi številnih obtožb glede spolnih zlorab, ki naj bi jih izvršile mirovne sile ZN; pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta ZN 2272 v zvezi s tem vprašanjem; zlasti pozdravlja dejstvo, da je OZN prvič začela imensko navajati države domnevnih storilcev, da bi pritisnila na države, naj raziščejo obtožbe, ki jih pogosto zanemarijo; poziva k izvajanju politike ničelne tolerance v zvezi z izkoriščanjem in spolnimi napadi s strani osebja ZN; |
| --- | --- |

17.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi številnih obtožb glede spolnih zlorab, ki naj bi jih izvršile mirovne sile ZN; pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta ZN 2272 v zvezi s tem vprašanjem; zlasti pozdravlja dejstvo, da je OZN prvič začela imensko navajati države domnevnih storilcev, da bi pritisnila na države, naj raziščejo obtožbe, ki jih pogosto zanemarijo; poziva k izvajanju politike ničelne tolerance v zvezi z izkoriščanjem in spolnimi napadi s strani osebja ZN;

| 18. | poudarja potrebo po vključitvi razsežnosti spolnega nasilja v programe razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve, da bi preprečili ponovni vstop storilcev v vojsko ali na vodilne položaje; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po vključitvi razsežnosti spolnega nasilja v programe razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve, da bi preprečili ponovni vstop storilcev v vojsko ali na vodilne položaje;

| 19. | obžaluje, da je še vedno zelo malo podatkov o posilstvih in spolnem nasilju v konfliktih; poziva države, v katerih se odvija konflikt, ali tiste, ki sodelujejo v humanitarnih dejavnostih po konfliktih, naj zbirajo razčlenjene podatke o tej vrsti nasilja ter njegovih žrtvah in storilcih; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da je še vedno zelo malo podatkov o posilstvih in spolnem nasilju v konfliktih; poziva države, v katerih se odvija konflikt, ali tiste, ki sodelujejo v humanitarnih dejavnostih po konfliktih, naj zbirajo razčlenjene podatke o tej vrsti nasilja ter njegovih žrtvah in storilcih;

| 20. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

20.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejeta 15. junija 2016 na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU v Windhoeku (Namibija).

1

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1.

3

(4)  A/HRC/RES/24/2.

4

(5)  Assembly/AU/Dec.158 (VIII) – Sklep o preoblikovanju Afriške ministrske konference o decentralizaciji in lokalnem razvoju v strukturo Afriške unije – Dok. Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1. Več o tem na: http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session.

5

(6)  E/C.16/2007/2.

6

(7)  Sprejeta 15. junija 2016 na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU v Windhoeku (Namibija).

7

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  UL C 120, 30.4.2004, str. 16.

3

(4)  UL C 330, 30.12.2006, str. 36.

4

(5)  UL C 221, 14.9.2009, str. 24.

5

(6)  UL C 328, 12.11.2013, str. 30.

6

(7)  UL C 345, 2.10.2014, str. 28.

7

(8)  Sprejeta 15. junija 2016 na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU v Windhoeku (Namibija).

8

(8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

8

(9)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

9

(10)  Sprejeta besedila, P8-TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  UL C 75, 26.2.2016, str. 301.

14

(9)  Sprejeta 15. junija 2016 na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU v Windhoeku (Namibija).

9

(10)  Sprejeta 15. junija 2016 na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU v Windhoeku (Namibija).

10

---