# Euroopa Liidu C 9/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 9 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik12. jaanuar 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 9

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik12. jaanuar 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 9/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 9/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8211 – Marubeni / Toho Gas / Galp Energia / GGND) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 9/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip) (
  1
  )

1

1

2017/C 9/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8211 – Marubeni / Toho Gas / Galp Energia / GGND) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 9/03 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2017/C 9/04 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte esimese reformipaketi kohta, mis käsitleb Euroopa ühist varjupaigasüsteemi (Eurodaci, EASO ja Dublini määrused) | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 9/03

Euro vahetuskurss

2

Euroopa Andmekaitseinspektor

2017/C 9/04

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte esimese reformipaketi kohta, mis käsitleb Euroopa ühist varjupaigasüsteemi (Eurodaci, EASO ja Dublini määrused)

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2017/C 9/05 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 6 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 9/06 | Projektikonkurss 2017 — Lihtprogrammid — Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused | 7 |
| 2017/C 9/07 | Projektikonkurss 2017 — Mitut riiki hõlmavad programmid — Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused | 23 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2017/C 9/08 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Oslo tingrett esitas 6. jaanuaril 2016 seoses kohtuasjaga Synnøve Finden vs. Staten v/Landbruks- og matdepartmentet (kohtuasi E-1/16) | 38 |
| 2017/C 9/09 | EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi (Kohtuasi E-17/16) | 39 |
| 2017/C 9/10 | EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi (Kohtuasi E-18/16) | 40 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 9/11 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8207 – Emerson Electric / Pentair valves and controls business) (
  1
  ) | 41 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 9/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 42 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2017/C 9/05

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

6

Euroopa Komisjon

2017/C 9/06

Projektikonkurss 2017 — Lihtprogrammid — Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused

7

2017/C 9/07

Projektikonkurss 2017 — Mitut riiki hõlmavad programmid — Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused

23

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2017/C 9/08

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Oslo tingrett esitas 6. jaanuaril 2016 seoses kohtuasjaga Synnøve Finden vs. Staten v/Landbruks- og matdepartmentet (kohtuasi E-1/16)

Oslo tingrett

vs. Staten v/Landbruks- og matdepartmentet

38

2017/C 9/09

EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi (Kohtuasi E-17/16)

39

2017/C 9/10

EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi (Kohtuasi E-18/16)

40

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 9/11

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8207 – Emerson Electric / Pentair valves and controls business) (
  1
  )

1

41

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 9/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 9/01)

22. novembril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8132 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8132 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8211 – Marubeni / Toho Gas / Galp Energia / GGND)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 9/02)

13. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8211 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8211 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/2

---

Euro vahetuskurss (1)

11. jaanuar 2017

(2017/C 9/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0503 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,14 |
| DKK | Taani kroon | 7,4338 |
| GBP | Inglise nael | 0,86725 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5695 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0721 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0633 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 309,45 |
| PLN | Poola zlott | 4,3703 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4960 |
| TRY | Türgi liir | 4,0747 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4241 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3919 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1452 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5027 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5112 |
| KRW | Korea vonn | 1 260,59 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,4742 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2826 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5562 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 999,45 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6964 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,180 |
| RUB | Vene rubla | 63,3625 |
| THB | Tai baat | 37,375 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3786 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,9635 |
| INR | India ruupia | 71,8315 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0503

JPY

Jaapani jeen

122,14

DKK

Taani kroon

7,4338

GBP

Inglise nael

0,86725

SEK

Rootsi kroon

9,5695

CHF

Šveitsi frank

1,0721

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0633

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

309,45

PLN

Poola zlott

4,3703

RON

Rumeenia leu

4,4960

TRY

Türgi liir

4,0747

AUD

Austraalia dollar

1,4241

CAD

Kanada dollar

1,3919

HKD

Hongkongi dollar

8,1452

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5027

SGD

Singapuri dollar

1,5112

KRW

Korea vonn

1 260,59

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,4742

CNY

Hiina jüaan

7,2826

HRK

Horvaatia kuna

7,5562

IDR

Indoneesia ruupia

13 999,45

MYR

Malaisia ringit

4,6964

PHP

Filipiini peeso

52,180

RUB

Vene rubla

63,3625

THB

Tai baat

37,375

BRL

Brasiilia reaal

3,3786

MXN

Mehhiko peeso

22,9635

INR

India ruupia

71,8315

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/3

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte esimese reformipaketi kohta, mis käsitleb Euroopa ühist varjupaigasüsteemi (Eurodaci, EASO ja Dublini määrused)

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2017/C 9/04)

Euroopa on seisnud juba mitu aastat silmitsi suure rände- ja pagulaskriisiga, mis muutus 2015. aastal senisest veelgi keerukamaks. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku reformida Dublini määrust, et kohandada seda praeguse olukorraga. Reformile lisandub ettepanek luua Euroopa Liidu Varjupaigaamet, et aidata liikmesriikidel täita varjupaiga pakkumisega seotud kohustusi.

Eurodac-süsteem on alates selle loomisest täitnud eesmärki võimaldada tõendusmaterjalina sõrmejälgi, et määrata kindlaks ELis esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik.

Komisjon tegi ettepaneku sõnastada Eurodaci määrus ümber. Määruse peamine muudatus seisneb Eurodac-süsteemi ulatuse laiendamises: nimelt registreeritakse selles kolmandate riikide kodanikud, kes viibivad liikmesriigis ebaseaduslikult või kes on kinni peetud liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise piiri ebaseadusliku ületamise tõttu.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab vajadust hallata rännet ja varjupaiga taotlemist ELis tulemuslikumalt. Sellest hoolimata soovitab ta teha olulisi parandusi, et võtta paremini arvesse nende isikute seaduslikke õigusi ja huve, keda isikuandmete töötlemine võib puudutada, eelkõige erilist kaitset vajavaid haavatavaid inimrühmi, nagu rändajad ning pagulased.

Oma arvamuses soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muu hulgas järgmist:

| — | sätestada Dublini määruses, et Dublini andmebaasis kasutusele võetavat kordumatut tunnust ei tohi mingil juhul kasutada muuks otstarbeks kui Dublini määruses kirjeldatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

sätestada Dublini määruses, et Dublini andmebaasis kasutusele võetavat kordumatut tunnust ei tohi mingil juhul kasutada muuks otstarbeks kui Dublini määruses kirjeldatud eesmärkidel;

| — | esitada 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus täielik andmekaitse ja eraelu puutumatuse alane mõjuhindamine, et oleks võimalik mõõta uue kavandatud teksti ja Eurodaci andmebaasi laiendamise mõju eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

—

esitada 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus täielik andmekaitse ja eraelu puutumatuse alane mõjuhindamine, et oleks võimalik mõõta uue kavandatud teksti ja Eurodaci andmebaasi laiendamise mõju eraelu puutumatusele;

| — | hinnata vajadust koguda ja kasutada 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus käsitletud isikukategooriate näokujutisi ning sellise kogumise proportsionaalsust, tuginedes asjakohasele uuringule või tõenduspõhisele lähenemisviisile; |
| --- | --- |

—

hinnata vajadust koguda ja kasutada 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus käsitletud isikukategooriate näokujutisi ning sellise kogumise proportsionaalsust, tuginedes asjakohasele uuringule või tõenduspõhisele lähenemisviisile;

| — | üksikasjalikult hinnata alaealiste laste olukorda ning sõrmejälgede võtmise menetlusega alaealiste laste jaoks kaasnevate riskide, ohtude ja võimalike eeliste tasakaalu; see hinnang tuleks lisada seletuskirjale. |
| --- | --- |

—

üksikasjalikult hinnata alaealiste laste olukorda ning sõrmejälgede võtmise menetlusega alaealiste laste jaoks kaasnevate riskide, ohtude ja võimalike eeliste tasakaalu; see hinnang tuleks lisada seletuskirjale.

Arvamuses tuuakse esile ka eri ettepanekute muud puudused ning antakse andmekaitsega ja eraelu puutumatusega seotud lisasoovitusi, mida tuleks õigusloome protsessis arvesse võtta.

I.   SISSEJUHATUS JA TAUST

| 1. | Komisjon võttis 2016. aasta aprillis vastu teatise „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“, (1) milles määratles Euroopa ühise varjupaigasüsteemi parendamise prioriteedid. Sellega seoses esitas komisjon 4. mail 2016 kolm ettepanekut, mis moodustavad osa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi esimesest paketist:






  — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (edaspidi „Dublini ettepanek“) (2); |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon võttis 2016. aasta aprillis vastu teatise „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“, (1) milles määratles Euroopa ühise varjupaigasüsteemi parendamise prioriteedid. Sellega seoses esitas komisjon 4. mail 2016 kolm ettepanekut, mis moodustavad osa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi esimesest paketist:

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (edaspidi „Dublini ettepanek“) (2);

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Varjupaigaametit ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010 (edaspidi „ELi Varjupaigaameti määruse ettepanek“) (3), ja |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Varjupaigaametit ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010 (edaspidi „ELi Varjupaigaameti määruse ettepanek“) (3), ja

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (2016. aastal uuesti sõnastatud) (edaspidi „2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanek“) (4). |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (2016. aastal uuesti sõnastatud) (edaspidi „2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanek“) (4).

| 2. | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti mitteametlikult enne uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepaneku ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti määruse ettepaneku avaldamist ning Euroopa Andmekaitseinspektor esitas komisjonile mõlema teksti kohta oma mitteametlikud märkused. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti mitteametlikult enne uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepaneku ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti määruse ettepaneku avaldamist ning Euroopa Andmekaitseinspektor esitas komisjonile mõlema teksti kohta oma mitteametlikud märkused.

| 3. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et EL on alates 2015. aastast pidanud tegelema rände- ja pagulaskriisiga kaasnevate probleemidega ning et liitu suunatud ja selle sees toimuva ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks on vaja tulemuslikku ja ühtset ELi poliitikat. Austades täielikult seadusandja rolli kavandatud meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel, annab Euroopa Andmekaitseinspektor oma nõuandvat rolli täites käesolevas arvamuses mõne soovituse seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega, et aidata seadusandjal täita Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud nõudeid, mis käsitlevad õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ning ELi toimimise lepingu artiklit 16. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et EL on alates 2015. aastast pidanud tegelema rände- ja pagulaskriisiga kaasnevate probleemidega ning et liitu suunatud ja selle sees toimuva ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks on vaja tulemuslikku ja ühtset ELi poliitikat. Austades täielikult seadusandja rolli kavandatud meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel, annab Euroopa Andmekaitseinspektor oma nõuandvat rolli täites käesolevas arvamuses mõne soovituse seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega, et aidata seadusandjal täita Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud nõudeid, mis käsitlevad õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ning ELi toimimise lepingu artiklit 16.

| 4. | Kõigepealt esitab Euroopa Andmekaitseinspektor nende kolme ettepanekuga seotud peamised soovitused. Need peamised soovitused tulenevad inspektori tähendatud põhiprobleemidest, mida tuleks õigusloome protsessis kindlasti arvesse võtta. Lisasoovitused on seotud küsimustega, mis Euroopa Andmekaitseinspektori arvates nõuavad selgitusi, lisateavet või väiksemaid muudatusi. See eristus peaks aitama seadusandjal prioriseerida käesolevas arvamuses tõstatatud olulisemaid probleeme. |
| --- | --- |

4.

Kõigepealt esitab Euroopa Andmekaitseinspektor nende kolme ettepanekuga seotud peamised soovitused. Need peamised soovitused tulenevad inspektori tähendatud põhiprobleemidest, mida tuleks õigusloome protsessis kindlasti arvesse võtta. Lisasoovitused on seotud küsimustega, mis Euroopa Andmekaitseinspektori arvates nõuavad selgitusi, lisateavet või väiksemaid muudatusi. See eristus peaks aitama seadusandjal prioriseerida käesolevas arvamuses tõstatatud olulisemaid probleeme.

IV.   KOKKUVÕTE

| 68. | Euroopa Andmekaitseinspektor tunnustab andmekaitse tagamiseks eri tekstide koostamisel tehtud jõupingutusi. Andmekaitseinspektor nendib, et andmekaitsekultuur on muutumas õigusloomeprotsessi osaks ja see nähtub ka kõnealustest ettepanekutest. |
| --- | --- |

68.

Euroopa Andmekaitseinspektor tunnustab andmekaitse tagamiseks eri tekstide koostamisel tehtud jõupingutusi. Andmekaitseinspektor nendib, et andmekaitsekultuur on muutumas õigusloomeprotsessi osaks ja see nähtub ka kõnealustest ettepanekutest.

| 69. | Austades täielikult seadusandja rolli kavandatud meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel, annab Euroopa Andmekaitseinspektor oma nõuandvat rolli täites käesolevas arvamuses mõne soovituse andmekaitse ja eraelu puutumatuse tagamiseks kõnealuses kolmes ettepanekus. |
| --- | --- |

69.

Austades täielikult seadusandja rolli kavandatud meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel, annab Euroopa Andmekaitseinspektor oma nõuandvat rolli täites käesolevas arvamuses mõne soovituse andmekaitse ja eraelu puutumatuse tagamiseks kõnealuses kolmes ettepanekus.

| 70. | Seoses Dublini ettepanekuga väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor muret asjaolu üle, et kordumatut tunnust võidakse kasutada muudel eesmärkidel, näiteks üksikisikute kindlakstegemiseks muudes andmebaasides, sest see muudab andmebaaside võrdlemise lihtsaks ja hõlpsaks. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sätestada, et tunnuse kasutamine muudel eesmärkidel on keelatud. |
| --- | --- |

70.

Seoses Dublini ettepanekuga väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor muret asjaolu üle, et kordumatut tunnust võidakse kasutada muudel eesmärkidel, näiteks üksikisikute kindlakstegemiseks muudes andmebaasides, sest see muudab andmebaaside võrdlemise lihtsaks ja hõlpsaks. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sätestada, et tunnuse kasutamine muudel eesmärkidel on keelatud.

| 71. | Seoses uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekuga leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et Eurodaci kohaldamisala laiendamine tekitab probleeme seoses eesmärgi piiramise põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsemalt määratleda peale väljasaatmise ja repatrieerimise muud meetmed, mida liikmesriigid võivad Eurodaci andmete alusel võtta. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil esitada täielik andmekaitse ja eraelu puutumatuse alane mõjuhindamine, et oleks võimalik mõõta 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus kavandatud teksti mõju eraelu puutumatusele. |
| --- | --- |

71.

Seoses uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekuga leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et Eurodaci kohaldamisala laiendamine tekitab probleeme seoses eesmärgi piiramise põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsemalt määratleda peale väljasaatmise ja repatrieerimise muud meetmed, mida liikmesriigid võivad Eurodaci andmete alusel võtta. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil esitada täielik andmekaitse ja eraelu puutumatuse alane mõjuhindamine, et oleks võimalik mõõta 2016. aastal uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus kavandatud teksti mõju eraelu puutumatusele.

| 72. | Lisaks teevad Euroopa Andmekaitseinspektorile muret näokujutisi käsitlevad sätted, sest uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus ei leidu viiteid määruses nimetatud isikukategooriate näokujutiste kogumise ja kasutamise vajaduse hindamisele. Peale selle leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus tuleks täpsustada juhtumeid, mil sõrmejälgi ja/või näokujutusi tuleb võrrelda, sest ettepanekust jääb mulje, et niisugune võrdlemine peaks toimuma süstemaatiliselt. |
| --- | --- |

72.

Lisaks teevad Euroopa Andmekaitseinspektorile muret näokujutisi käsitlevad sätted, sest uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus ei leidu viiteid määruses nimetatud isikukategooriate näokujutiste kogumise ja kasutamise vajaduse hindamisele. Peale selle leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanekus tuleks täpsustada juhtumeid, mil sõrmejälgi ja/või näokujutusi tuleb võrrelda, sest ettepanekust jääb mulje, et niisugune võrdlemine peaks toimuma süstemaatiliselt.

| 73. | Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor teha peale seletuskirja kättesaadavaks üksikasjalik hinnang alaealiste laste olukorra ning selle kohta, milline on kõnealuse menetlusega alaealiste laste jaoks kaasnevate riskide, ohtude ja võimalike eeliste tasakaal. Samuti tuleks määruses täpsemalt määratleda (näiteks põhjendustes) alaealistelt lastelt sõrmejälgede võtmine lapsesõbralikul viisil. |
| --- | --- |

73.

Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor teha peale seletuskirja kättesaadavaks üksikasjalik hinnang alaealiste laste olukorra ning selle kohta, milline on kõnealuse menetlusega alaealiste laste jaoks kaasnevate riskide, ohtude ja võimalike eeliste tasakaal. Samuti tuleks määruses täpsemalt määratleda (näiteks põhjendustes) alaealistelt lastelt sõrmejälgede võtmine lapsesõbralikul viisil.

| 74. | Seoses andmete säilitamise perioodiga, mis põhimõtteliselt kestab viis aastat, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor esitada rohkem üksikasju ning selgituse, miks ja kuidas peeti viieaastast andmete säilitamise perioodi Eurodaci andmebaasi uute eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor piirata andmete säilitamise perioodi konkreetse isiku sisenemiskeelu kehtivuse tegeliku pikkusega. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus sätestada, et andmete säilitamise periood algab liikmesriigis esmakordse sõrmejälgede võtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

74.

Seoses andmete säilitamise perioodiga, mis põhimõtteliselt kestab viis aastat, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor esitada rohkem üksikasju ning selgituse, miks ja kuidas peeti viieaastast andmete säilitamise perioodi Eurodaci andmebaasi uute eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor piirata andmete säilitamise perioodi konkreetse isiku sisenemiskeelu kehtivuse tegeliku pikkusega. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus sätestada, et andmete säilitamise periood algab liikmesriigis esmakordse sõrmejälgede võtmise kuupäevast.

| 75. | Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor blokeerida kolme aasta pärast kõik andmed õiguskaitse eesmärgil kasutamiseks ja lõpetada vahetegemine mitte-ELi kodanike eri kategooriate vahel. |
| --- | --- |

75.

Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor blokeerida kolme aasta pärast kõik andmed õiguskaitse eesmärgil kasutamiseks ja lõpetada vahetegemine mitte-ELi kodanike eri kategooriate vahel.

| 76. | Peale eespool loetletud oluliste puuduste käsitlevad Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitused ka järgmisi aspekte.






  — | uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanek






  — | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti lisada, et lõplik vastutus isikuandmete töötlemise eest lasub liikmesriikidel, keda loetakse direktiivi 95/46/EÜ tähenduses vastutavateks töötlejateks. |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Peale eespool loetletud oluliste puuduste käsitlevad Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitused ka järgmisi aspekte.

—

uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanek

—

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti lisada, et lõplik vastutus isikuandmete töötlemise eest lasub liikmesriikidel, keda loetakse direktiivi 95/46/EÜ tähenduses vastutavateks töötlejateks.

| — | Artikkel 37 tuleks ümber sõnastada ja selles peaks selgitama, mis juhtudel on andmete rahvusvaheline edastamine lubatud või keelatud, eriti andmete edastamine taotleja päritoluriigile. |
| --- | --- |

—

Artikkel 37 tuleks ümber sõnastada ja selles peaks selgitama, mis juhtudel on andmete rahvusvaheline edastamine lubatud või keelatud, eriti andmete edastamine taotleja päritoluriigile.

| — | Artikli 38 lõikes 1 tuleks sätestada, et liikmesriigid võivad edastada vaid tagasisaatmiseks hädavajalikke andmeid. |
| --- | --- |

—

Artikli 38 lõikes 1 tuleks sätestada, et liikmesriigid võivad edastada vaid tagasisaatmiseks hädavajalikke andmeid.

| — | Isikute sõrmejälgede saamiseks ei tohiks rakendada sundi. See keeld tuleks Eurodaci määruses sätestada. |
| --- | --- |

—

Isikute sõrmejälgede saamiseks ei tohiks rakendada sundi. See keeld tuleks Eurodaci määruses sätestada.

| — | Sellega seoses soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et kinnipidamist ei käsitata karistusena selle eest, et isik ei täida sõrmejälgede andmise kohustust. |
| --- | --- |

—

Sellega seoses soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et kinnipidamist ei käsitata karistusena selle eest, et isik ei täida sõrmejälgede andmise kohustust.

| — | Asjaolu, et eu-LISA kasutab testimiseks tegelikke andmeid, tekitab tõsist muret ja seda ei tohiks Eurodaci määrusega lubada. Arvestades asjaomaste isikute eraelu puutumatusega kaasnevat riski, peaks seadusandja kaaluma ja hindama võimalust kasutada mittetegelikke andmeid. Igal juhul ei tuleks tekstis märkida, et biomeetrilised andmed saab muuta anonüümseks, sest need on alati seotud konkreetse isikuga, mistõttu neid tuleb pidada isikuandmeteks. |
| --- | --- |

—

Asjaolu, et eu-LISA kasutab testimiseks tegelikke andmeid, tekitab tõsist muret ja seda ei tohiks Eurodaci määrusega lubada. Arvestades asjaomaste isikute eraelu puutumatusega kaasnevat riski, peaks seadusandja kaaluma ja hindama võimalust kasutada mittetegelikke andmeid. Igal juhul ei tuleks tekstis märkida, et biomeetrilised andmed saab muuta anonüümseks, sest need on alati seotud konkreetse isikuga, mistõttu neid tuleb pidada isikuandmeteks.

| — | Seoses andmete töötlemisega eu-LISA poolt soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor sätestada, et kehtestada tuleb asjakohased kaitsemeetmed seoses väliste töövõtjate juurdepääsuga andmetele. |
| --- | --- |

—

Seoses andmete töötlemisega eu-LISA poolt soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor sätestada, et kehtestada tuleb asjakohased kaitsemeetmed seoses väliste töövõtjate juurdepääsuga andmetele.

| — | Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul sätetega, millega tagatakse, et õiguskaitseasutuste juurdepääsu andmetele hindab sõltumatu organ. Kontrolliva asutuse sõltumatuse säilimiseks ei tohiks aga määratud ja kontrollivad asutused kuuluda samasse organisatsiooni. |
| --- | --- |

—

Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul sätetega, millega tagatakse, et õiguskaitseasutuste juurdepääsu andmetele hindab sõltumatu organ. Kontrolliva asutuse sõltumatuse säilimiseks ei tohiks aga määratud ja kontrollivad asutused kuuluda samasse organisatsiooni.

| — | ELi Varjupaigaameti määruse ettepanek






  — | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sätestada, et ameti ekspertidele tuleks võimaldada juurdepääs andmebaasidele üksnes kooskõlas neid andmebaase reguleerivate õigusaktide ja andmekaitse-eeskirjadega. |
| --- | --- | --- |

—

ELi Varjupaigaameti määruse ettepanek

—

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sätestada, et ameti ekspertidele tuleks võimaldada juurdepääs andmebaasidele üksnes kooskõlas neid andmebaase reguleerivate õigusaktide ja andmekaitse-eeskirjadega.

| — | Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, mida peetakse silmas artikli 30 lõikes 3 osutatud haldusotstarbe all, sest see mõiste võib hõlmata haldusasutuse mis tahes eesmärke. |
| --- | --- |

—

Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, mida peetakse silmas artikli 30 lõikes 3 osutatud haldusotstarbe all, sest see mõiste võib hõlmata haldusasutuse mis tahes eesmärke.

| — | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab täpsustada ameti kasutatavate seadmete turvalisuse tagamisega seotud kohustused, mis tuleks määratleda nende seadmete kasutustsükli kõigi etappide jaoks (soetamine, säilitamine, kasutamine ja kõrvaldamine). |
| --- | --- |

—

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab täpsustada ameti kasutatavate seadmete turvalisuse tagamisega seotud kohustused, mis tuleks määratleda nende seadmete kasutustsükli kõigi etappide jaoks (soetamine, säilitamine, kasutamine ja kõrvaldamine).

Brüssel, 21. september 2016

Giovanni BUTTARELLI

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  COM(2016) 197 final.

1

(2)  COM(2016) 270 final.

2

(3)  COM(2016) 271 final.

3

(4)  COM(2016) 272 final.

4

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/6

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

(2017/C 9/05)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| | EUIPO/AD/01/17 – ADMINISTRAATORID (AD 6)
  ja |
| --- | --- |

EUIPO/AD/01/17 – ADMINISTRAATORID (AD 6)

ja

| | EUIPO/AST/02/17 – ASSISTENDID (AST 3) |
| --- | --- |

EUIPO/AST/02/17 – ASSISTENDID (AST 3)

INTELLEKTUAALOMANDI VALDKONNAS

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 12. jaanuari 2017. aasta väljaandes C 9 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil järgmisel aadressil: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/.

---

Euroopa Komisjon

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/7

---

PROJEKTIKONKURSS 2017

LIHTPROGRAMMID

Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused

(2017/C 9/06)

1.   Käesoleva projektikonkursi taust ja eesmärk

1.1.   Põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmed

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 22. oktoobril 2014. aastal vastu määruse (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (1). Kõnealust määrust täiendab komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1829 (2) ja selle rakendamiseeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1831 (3).

Teavitus- ja müügiedendusmeetmete üldeesmärk on suurendada liidu põllumajandussektori konkurentsivõimet.

Teavitus- ja müügiedendusmeetmete erieesmärgid on järgmised:

| a) | suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest; |
| --- | --- |

a)

suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest;

| b) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning tõsta esile nende profiili nii liidu sees kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

b)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning tõsta esile nende profiili nii liidu sees kui ka sellest väljaspool;

| c) | suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist; |
| --- | --- |

c)

suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist;

| d) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

d)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides;

| e) | taastada normaalsed turutingimused tõsiste turuhäirete, tarbijate usalduse kaotamise või muude konkreetsete probleemide korral. |
| --- | --- |

e)

taastada normaalsed turutingimused tõsiste turuhäirete, tarbijate usalduse kaotamise või muude konkreetsete probleemide korral.

1.2.   Komisjoni 2017. aasta tööprogramm

Komisjoni 2017. aasta tööprogrammis, mis võeti rakendusotsusega (4) vastu 9. novembril 2016, on sätestatud kaasrahastamise üksikasjad ning lihtprogrammide ja mitut riiki hõlmavaid programme käsitlevate projektide tegevusprioriteedid siseturul ja kolmandates riikides. Tööprogramm on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/annual-work-programmes/2017/index_en.htm.

1.3.   Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Euroopa Komisjon on usaldanud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (edaspidi „Chafea“) siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete teatava osa haldamise, sealhulgas lihtprogrammide hindamise.

1.4.   Käesolev projektikonkurss

Käesolev projektikonkurss on seotud lihtprogrammide rakendamisega 2017. aasta tööprogrammi I lisa punktide 1.2.1.1 ja 1.2.1.2 raames ning hõlmab 1. ja 2. temaatilises prioriteedis sisalduvaid meetmeid, st lihtprogramme siseturul ja kolmandates riikides.

2.   Eesmärgid – Teemad – Prioriteedid

2017. aasta tööprogrammi I lisa punktides 1.2.1.1 ja 1.2.1.2 on sätestatud temaatilised prioriteedid meetmetele, mida kaasrahastatakse käesoleva projektikonkursi raames (vt ka punkt 6.2 – Rahastamiskõlblikud tegevused). Kaalutakse üksnes selliste projektide rahastamist, mis vastavad täpselt aasta tööprogrammi kõnealuses punktis esitatud teemale ja kirjeldusele. Seepärast on käesoleva projektikonkursi raames välja kuulutatud kaheksa taotluste teemat. Projektikonkursi raames esitatud taotlused peavad kuuluma ühe prioriteetse teema alla. Sama prioriteetse teema raames on taotleval organisatsioonil võimalik esitada mitu erinevat projektitaotlust. Samuti on võimalik esitada mitu erinevat projektitaotlust eri prioriteetsete teemade raames.

3.   Ajakava

Taotluste esitamise tähtaeg on 20. aprill 2017 kl 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

| | Etapid | Kuupäev ja kellaaeg või orienteeruv ajavahemik |
| --- | --- | --- |
| a) | Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine | 12.1.2017 |
| b) | Taotluste esitamise tähtaeg | 20.4.2017 |
| c) | Hindamisperiood (orienteeruv) | 21.4–31.8.2017 |
| d) | Komisjoni otsus (orienteeruv) | oktoober 2017 |
| e) | Taotlejate teavitamine (orienteeruv) | oktoober 2017 |
| f) | Lepingu allkirjastamine liikmesriigiga (orienteeruv) | jaanuar 2018 |
| g) | Meetme alguskuupäev (orienteeruv) | > 1.1.2018 |

Etapid

Kuupäev ja kellaaeg või orienteeruv ajavahemik

a)

Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine

12.1.2017

b)

Taotluste esitamise tähtaeg

20.4.2017

c)

Hindamisperiood (orienteeruv)

21.4–31.8.2017

d)

Komisjoni otsus (orienteeruv)

oktoober 2017

e)

Taotlejate teavitamine (orienteeruv)

oktoober 2017

f)

Lepingu allkirjastamine liikmesriigiga (orienteeruv)

jaanuar 2018

g)

Meetme alguskuupäev (orienteeruv)

> 1.1.2018

4.   Ettenähtud eelarve

Käesoleva projektikonkursi puhul on meetmete kaasrahastamise eelarve 85 500 000 eurot. Ligikaudsed summad, mida saab teema kohta kasutada, on esitatud punkti 6 all olevas tabelis „Rahastamiskõlblikud tegevused“.

Selle summa eraldamise eelduseks on, et eraldised on kättesaadavad eelarves pärast seda, kui ELi eelarvepädev institutsioon on 2018. aasta eelarve vastu võtnud, või ajutiste kaheteistkümnendikena. Nimetatud summa eraldamise eeldus on ka eraldiste kättesaadavus kolmel järgneval aastal, võttes arvesse eraldiste liigendamata laadi.

Komisjon jätab endale õiguse mitte jaotada kogu kasutada olevat summat.

5.   Vastuvõetavuskriteeriumid

Taotlused tuleb saata hiljemalt punktis 3 osutatud esitamistähtajaks.

Koordinaator peab esitama taotlused internetis, kasutades osalejate portaali (veebipõhine elektrooniline taotlemise süsteem, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html).

Eespool osutatud nõuetele mittevastavad taotlused lükatakse tagasi.

Taotlused tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. Taotlusi koostades peaksid taotlejad arvestama, et lepinguid haldavad liikmesriigid. Seepärast soovitatakse taotlus esitada taotleva(te) organisatsiooni(de) päritoluliikmesriigi keeles, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on väljendanud oma nõusolekut allkirjastada leping inglise keeles (5). Selleks et lihtsustada hindamise tehnilist poolt haldavate sõltumatute ekspertide tööd taotluste läbivaatamisel, peaks muus ELi ametlikus keeles koostatud taotlusega olema kaasas tehnilise osa (B osa) ingliskeelne tõlge.

6.   Rahastamiskõlblikkuskriteeriumid

6.1.   Rahastamiskõlblikud taotlejad

Lihtprogrammide projekte võivad esitada üksnes juriidilised isikud või muud üksused, kellel ei ole kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt juriidilise isiku staatust, tingimusel, et nende esindajad on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi ja esitama liidu finantshuvide kaitseks samaväärseid tagatisi kui juriidilised isikud, nagu on osutatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 131 lõikes 2.

Nimelt on rahastamiskõlblikud järgmised määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõikes 1 osutatud organisatsioonid ja asutused:

| i) | kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigis ja esindavad selle liikmesriigi asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid, ning eeskätt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 157 osutatud tootmisharudevahelised organisatsioonid ja määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühmad, kui nad esindavad viimati nimetatud määruse alusel kaitstud nime ja on kõnealuse programmiga hõlmatud; |
| --- | --- |

i)

kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigis ja esindavad selle liikmesriigi asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid, ning eeskätt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 157 osutatud tootmisharudevahelised organisatsioonid ja määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühmad, kui nad esindavad viimati nimetatud määruse alusel kaitstud nime ja on kõnealuse programmiga hõlmatud;

| ii) | määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 152 ja 156 osutatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud, mis on liikmesriigi poolt tunnustatud; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 152 ja 156 osutatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud, mis on liikmesriigi poolt tunnustatud;

| iii) | põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutused, mille eesmärk ja põhitegevus on põllumajandustoodete kohta teabe andmine ja nende müügiedendus ning millele asjaomane liikmesriik on usaldanud selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise ülesande selles valdkonnas; kõnealused asutused peavad olema asjaomases liikmesriigis seaduslikult asutatud vähemalt kaks aastat enne artikli 8 lõikes 2 osutatud toetustaotluste esitamise kutse kuupäeva. |
| --- | --- |

iii)

põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutused, mille eesmärk ja põhitegevus on põllumajandustoodete kohta teabe andmine ja nende müügiedendus ning millele asjaomane liikmesriik on usaldanud selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise ülesande selles valdkonnas; kõnealused asutused peavad olema asjaomases liikmesriigis seaduslikult asutatud vähemalt kaks aastat enne artikli 8 lõikes 2 osutatud toetustaotluste esitamise kutse kuupäeva.

Eelnimetanud taotlevad organisatsioonid võivad esitada taotluse, kui nad esindavad asjaomast sektorit või toodet ja vastavad komisjoni 23. aprilli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 1 lõikes 1 või 2 sätestatud järgmistele tingimustele:

| i) | määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud liikmesriigi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:






  — | kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi tasandil või |
| --- | --- | --- |

i)

määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud liikmesriigi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:

—

kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi tasandil või

| — | kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 16; |
| --- | --- |

—

kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 16;

| ii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust;

| iii) | tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14; |
| --- | --- |

iii)

tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14;

| iv) | määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutusi käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana, kui nende liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid. |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutusi käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana, kui nende liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid.

Erandina punktidest i ja ii võidakse lubada madalamaid künniseid, kui taotlev organisatsioon on esitatud ettepanekus tõendanud, et on konkreetsed asjaolud, sealhulgas tõendid turu struktuuri kohta, mis õigustavad taotleva organisatsiooni käsitamist asjaomast toodet (asjaomaseid tooteid) või sektorit esindavana.

Taotluse võivad esitada üks või mitu organisatsiooni samast ELi liikmesriigist.

Ainult ELi liikmesriikides asutatud organisatsioonid on rahastamiskõlblikud.

Rahastamiskõlbmatud organisatsioonid: taotlejad, kes juba saavad liidu rahastamisvahendeid oma programmi taotlusega hõlmatud samade teavitus- ja müügiedendusmeetmete rakendamiseks, ei ole määruse (EL) nr 1144/2014 kohaselt kõnealuste meetmete eest liidu rahalise toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud.

Taotlejate rahastamiskõlblikkuse hindamiseks peavad nad esitama allpool nimetatud lisadokumendid:

| — | erasektori üksus: väljavõte riigi ametlikust väljaandest, põhikirja koopia või äri- või ühinguregistri väljavõte; |
| --- | --- |

—

erasektori üksus: väljavõte riigi ametlikust väljaandest, põhikirja koopia või äri- või ühinguregistri väljavõte;

| — | avaliku sektori üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni või otsuse koopia või muu avalik-õigusliku üksuse asutamise ametlik dokument; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni või otsuse koopia või muu avalik-õigusliku üksuse asutamise ametlik dokument;

| — | juriidilise isiku staatuseta üksus: dokumendid, millega tõendatakse, et nende esindaja(d) on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi; |
| --- | --- |

—

juriidilise isiku staatuseta üksus: dokumendid, millega tõendatakse, et nende esindaja(d) on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi;

| — | dokumendid, millega tõendatakse, et taotleja vastab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 1 sätestatud esindavuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

dokumendid, millega tõendatakse, et taotleja vastab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 1 sätestatud esindavuse kriteeriumidele.

6.2.   Rahastamiskõlblikud meetmed

Programmi projektid peavad vastama aasta tööprogrammi II lisas loetletud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele:

| a) | taotlused võivad hõlmata üksnes määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 5 loetletud tooteid ja kavasid; |
| --- | --- |

a)

taotlused võivad hõlmata üksnes määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 5 loetletud tooteid ja kavasid;

| b) | taotlustega tagatakse, et meetmeid viiakse ellu määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 13 osutatud rakendusasutuste kaudu. Taotlust esitavad organisatsioonid peavad valima parima hinna ja kvaliteedi suhte ning huvide konflikti puudumise tagavad lihtprogrammide eest vastutavad rakendusasutused (vt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikkel 2 ja projektikonkursi punkti 11.1. alapunkt e). Taotlust esitav organisatsioon tagab, et programmi rakendusasutus valitakse hiljemalt enne lepingu allakirjutamist (vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikkel 10); |
| --- | --- |

b)

taotlustega tagatakse, et meetmeid viiakse ellu määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 13 osutatud rakendusasutuste kaudu. Taotlust esitavad organisatsioonid peavad valima parima hinna ja kvaliteedi suhte ning huvide konflikti puudumise tagavad lihtprogrammide eest vastutavad rakendusasutused (vt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikkel 2 ja projektikonkursi punkti 11.1. alapunkt e). Taotlust esitav organisatsioon tagab, et programmi rakendusasutus valitakse hiljemalt enne lepingu allakirjutamist (vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikkel 10);

| c) | kui taotlust esitav organisatsioon teeb ettepaneku rakendada ise teatavaid projekti osi, tagab ta, et tema poolt elluviidava meetme maksumus ei ületa tavapärast turuhinda; |
| --- | --- |

c)

kui taotlust esitav organisatsioon teeb ettepaneku rakendada ise teatavaid projekti osi, tagab ta, et tema poolt elluviidava meetme maksumus ei ületa tavapärast turuhinda;

| d) | taotlused vastavad asjaomaseid tooteid reguleerivatele liidu õigusaktidele ja kõikidele komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 3 lõikes 1 osutatud sätetele; |
| --- | --- |

d)

taotlused vastavad asjaomaseid tooteid reguleerivatele liidu õigusaktidele ja kõikidele komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 3 lõikes 1 osutatud sätetele;

| e) | kui programmi edastatav sõnum on seotud tervisele avalduvat mõju käsitleva teabega, peavad taotlused vastama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 3 lõikes 2 osutatud eeskirjadele; |
| --- | --- |

e)

kui programmi edastatav sõnum on seotud tervisele avalduvat mõju käsitleva teabega, peavad taotlused vastama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 3 lõikes 2 osutatud eeskirjadele;

| f) | kui projektiga soovitakse mainida päritolu või kaubamärki, peab see vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 II peatükis osutatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

f)

kui projektiga soovitakse mainida päritolu või kaubamärki, peab see vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 II peatükis osutatud eeskirjadele.

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamiseks tuleb esitada järgmine teave:

| — | riiklikke kvaliteedikavasid hõlmavate taotluste korral tuleb esitada dokumendid või viited avalikele allikatele, mis tõendavad, et asjaomane kvaliteedikava on liikmesriigis tunnustatud; |
| --- | --- |

—

riiklikke kvaliteedikavasid hõlmavate taotluste korral tuleb esitada dokumendid või viited avalikele allikatele, mis tõendavad, et asjaomane kvaliteedikava on liikmesriigis tunnustatud;

| — | siseturule suunatud taotlustes, mis edastavad õigeid toitumistavasid või vastutustundlikku alkoholitarbimist käsitlevat sõnumit, tuleb kirjeldada, kuidas kavandatud programm ja selle sõnum(id) on kooskõlas asjaomaste riiklike rahvatervisealaste eeskirjadega liikmesriigis, kus programmi rakendatakse. Põhjenduses tuleks esitada seda väidet toetavad viited või dokumendid. |
| --- | --- |

—

siseturule suunatud taotlustes, mis edastavad õigeid toitumistavasid või vastutustundlikku alkoholitarbimist käsitlevat sõnumit, tuleb kirjeldada, kuidas kavandatud programm ja selle sõnum(id) on kooskõlas asjaomaste riiklike rahvatervisealaste eeskirjadega liikmesriigis, kus programmi rakendatakse. Põhjenduses tuleks esitada seda väidet toetavad viited või dokumendid.

Lisaks peab taotlus vastama ka ühele 2017. aasta tööprogrammis lihtprogrammide osas loetletud temaatilisele prioriteedile. Allpool on esitatud 2017. aasta tööprogrammi väljavõtted, kus antakse üksikasjalikum ülevaade kaheksast teemast, mille kohta võib taotlusi esitada. Kirjeldatakse teemat, seonduvat kavandatud summat, eesmärke ja oodatavaid tulemusi.

1. temaatilise prioriteedi meetmed: lihtprogrammid siseturul

| Teemad | Kavandatud kogusumma | Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused |
| --- | --- | --- |
| Teema 1. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c määratletud liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist | 12 375 000 eurot | Eesmärk on suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist:






  a) | kvaliteedikavad: kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode, kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode, garanteeritud traditsiooniline toode (GTT) ja vabatahtlikud kvaliteedimõisted; |

Teemad

Kavandatud kogusumma

Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused

Teema 1. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c määratletud liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist

12 375 000 eurot

Eesmärk on suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist:

a)

kvaliteedikavad: kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode, kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode, garanteeritud traditsiooniline toode (GTT) ja vabatahtlikud kvaliteedimõisted;

| b) | mahepõllumajanduslik tootmismeetod; |
| --- | --- |

b)

mahepõllumajanduslik tootmismeetod;

| c) | liidu äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete põllumajandustoodete logo. |
| --- | --- |

c)

liidu äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete põllumajandustoodete logo.

Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud liidu kvaliteedikavadele, peaksid olema siseturu peamine prioriteet, kuna kõnealuste kavadega tagatakse tarbijatele toote või kasutatava tootmisprotsessi kvaliteet ja omadused, antakse asjaomastele toodetele lisaväärtust ning suurendatakse nende turuvõimalusi.

Üks oodatavatest tulemustest on võimaldada Euroopa tarbijatel paremini ära tunda liidu kvaliteedikavade logo, arvestades, et Eurobaromeetri eriuuringu (nr 440) kohaselt tunneb üksnes 20 % Euroopa tarbijatest kaitstud päritolunimetusega (KPN) hõlmatud toodete logosid, 17 % kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toodete logosid ja 15 % garanteeritud traditsiooniliste toodete logosid (need on liidu peamised kvaliteedikavad). Peale selle tunneb üksnes 23 % Euroopa tarbijatest mahepõllumajanduse logo.

Oodatav lõppmõju on suurendada liidu kvaliteedikavas registreeritud liidu põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist, tõsta esile nende profiili ning laiendada nende turuosa.

Teema 2. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on tõsta esile liidu põllumajanduslike tootmismeetodite eripärasid ning Euroopa põllumajandustoodete ja toiduainete omadusi, samuti määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktis d määratletud kvaliteedikavasid

10 125 000 eurot

Eesmärk on tõsta esile liidu põllumajanduslike tootmismeetodite eripärasid, eelkõige toidu ohutust, jälgitavust, autentsust, märgistamist, toitumise ja tervise aspekte (sh õigeid toitumistavasid ja vastutustundlikku alkoholitarbimist), loomade heaolu, keskkonnasäästlikkust ja kestlikkust, samuti põllumajandustoodete ja toiduainete omadusi, eelkõige neid, mis iseloomustavad nende kvaliteeti, maitset, mitmekesisust või traditsioone.

Oodatav mõju on tõsta Euroopa tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ning suurendada liidu asjaomaste põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist, tõsta esile nende profiili ning laiendada nende turuosa.

2. temaatilise prioriteedi meetmed: lihtprogrammid kolmandates riikides
   (6)

| Teemad | Kavandatud kogusumma | Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused |
| --- | --- | --- |
| Teema 3 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale järgmistest riikidest: Hiina (sh Hongkong ja Macau), Jaapan, Lõuna-Korea, Taiwan, Kagu-Aasia piirkond või India | 14 750 000 eurot | Teavitus- ja müügiedendusprogrammid peaksid olema suunatud ühele või enamale vastava teema all nimetatud riikidest.
  Kõnealuste programmide eesmärgid peaksid vastama määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 sätestatud üld- ja erieesmärkidele.
  Oodatav lõppmõju on suurendada liidu põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist, tõsta esile nende profiili ning laiendada nende turuosa kõnealustes sihtriikides. |
| Teema 4 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale järgmistest riikidest: Ameerika Ühendriigid, Kanada või Mehhiko | 11 600 000 eurot |
| Teema 5 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale Aafrika või Lähis-Ida riigile, (*2) Iraanile või Türgile | 8 450 000 eurot |
| Teema 6 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud muudele geograafilistele piirkondadele (v.a teemade 3, 4 ja 5 all nimetatud piirkonnad) | 11 600 000 eurot |
| Teema 7. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis hõlmavad piimatooteid ning sealihatooteid või mõlemat ning on suunatud kolmandatele riikidele
  Selle teema all on rahastamiskõlblikud tooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*3) I lisa XVII osas (sealihatooted) ja XVI osas (piim ja piimatooted). | 12 600 000 eurot |
| Teema 8. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis hõlmavad veiselihatooteid ning on suunatud kolmandatele riikidele.
  Selle teema all on rahastamiskõlblikud tooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa XV osas. | 4 000 000 eurot |

Teemad

Kavandatud kogusumma

Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused

Teema 3 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale järgmistest riikidest: Hiina (sh Hongkong ja Macau), Jaapan, Lõuna-Korea, Taiwan, Kagu-Aasia piirkond või India

14 750 000 eurot

Teavitus- ja müügiedendusprogrammid peaksid olema suunatud ühele või enamale vastava teema all nimetatud riikidest.

Kõnealuste programmide eesmärgid peaksid vastama määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 sätestatud üld- ja erieesmärkidele.

Oodatav lõppmõju on suurendada liidu põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist, tõsta esile nende profiili ning laiendada nende turuosa kõnealustes sihtriikides.

Teema 4 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale järgmistest riikidest: Ameerika Ühendriigid, Kanada või Mehhiko

11 600 000 eurot

Teema 5 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud ühele või enamale Aafrika või Lähis-Ida riigile, (*2) Iraanile või Türgile

8 450 000 eurot

Teema 6 (*1). Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud muudele geograafilistele piirkondadele (v.a teemade 3, 4 ja 5 all nimetatud piirkonnad)

11 600 000 eurot

Teema 7. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis hõlmavad piimatooteid ning sealihatooteid või mõlemat ning on suunatud kolmandatele riikidele

Selle teema all on rahastamiskõlblikud tooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*3) I lisa XVII osas (sealihatooted) ja XVI osas (piim ja piimatooted).

12 600 000 eurot

Teema 8. Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis hõlmavad veiselihatooteid ning on suunatud kolmandatele riikidele.

Selle teema all on rahastamiskõlblikud tooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa XV osas.

4 000 000 eurot

Kui taotlust esitav organisatsioon soovib ühe programmiga hõlmata mitu kolmandate riikide prioriteetset piirkonda, peaks ta esitama mitu taotlust (üks taotlus teema kohta). Teise võimalusena võib ta esitada taotluse teema „Teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mis on suunatud muudele geograafilistele piirkondadele“ raames. Kõnealune teema on seotud geograafiliste piirkondadega, mida ei ole loetletud teemades 3–5, kuid see võib hõlmata ka mitme teemades 3–5 loetletud prioriteetse piirkonna kombinatsiooni.

Rahastamiskõlblike tegevuste liigid

Teavitus- ja müügiedendusmeetmed võivad koosneda eelkõige järgmistest tegevustest, mis on käesoleva projektikonkursi raames rahastamiskõlblikud.

| 1. | Projektijuhtimine |
| --- | --- |

1.

Projektijuhtimine

| 2. | Suhtekorraldus






  — | Suhtekorraldustegevus |
| --- | --- | --- |

2.

Suhtekorraldus

—

Suhtekorraldustegevus

| — | Pressiüritused |
| --- | --- |

—

Pressiüritused

| 3. | Veebisait, sotsiaalmeedia






  — | Veebisaidi loomine, ajakohastamine, hooldamine |
| --- | --- | --- |

3.

Veebisait, sotsiaalmeedia

—

Veebisaidi loomine, ajakohastamine, hooldamine

| — | Sotsiaalmeedia (kontode loomine, korrapärased postitused) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalmeedia (kontode loomine, korrapärased postitused)

| — | Muud (mobiilirakendused, e-õppe platvormid, veebiseminarid jne) |
| --- | --- |

—

Muud (mobiilirakendused, e-õppe platvormid, veebiseminarid jne)

| 4. | Reklaam






  — | Trükimeedia |
| --- | --- | --- |

4.

Reklaam

—

Trükimeedia

| — | Televisioon |
| --- | --- |

—

Televisioon

| — | Raadio |
| --- | --- |

—

Raadio

| — | Internet |
| --- | --- |

—

Internet

| — | Välireklaam |
| --- | --- |

—

Välireklaam

| — | Kino |
| --- | --- |

—

Kino

| 5. | Kommunikatsioonivahendid






  — | Väljaanded, meediapaketid, reklaamkingitused |
| --- | --- | --- |

5.

Kommunikatsioonivahendid

—

Väljaanded, meediapaketid, reklaamkingitused

| — | Reklaamvideod |
| --- | --- |

—

Reklaamvideod

| 6. | Üritused






  — | Stendid messidel |
| --- | --- | --- |

6.

Üritused

—

Stendid messidel

| — | Seminarid, õpikojad, ettevõtetevahelised (B2B) kohtumised, kaubandusabi, kokkade väljaõpe, üritused koolides |
| --- | --- |

—

Seminarid, õpikojad, ettevõtetevahelised (B2B) kohtumised, kaubandusabi, kokkade väljaõpe, üritused koolides

| — | Restoranide nädal |
| --- | --- |

—

Restoranide nädal

| — | Ürituste sponsorlus |
| --- | --- |

—

Ürituste sponsorlus

| — | Õppereisid Euroopas |
| --- | --- |

—

Õppereisid Euroopas

| 7. | Müügikohtade edendamine






  — | Degusteerimispäevad |
| --- | --- | --- |

7.

Müügikohtade edendamine

—

Degusteerimispäevad

| — | Muud: reklaam jaemüüjate trükistes, reklaam müügikohtades |
| --- | --- |

—

Muud: reklaam jaemüüjate trükistes, reklaam müügikohtades

Rakendusperiood

Kaasrahastatud meedet (teavitus- ja müügiedendusprogrammid) rakendatakse vähemalt ühe, kuid mitte rohkem kui kolme aasta vältel.

Taotlustes tuleks täpsustada meetme kestus.

7.   Välistamiskriteeriumid

7.1.   Osalemise välistamine

Taotlejad jäetakse toetustaotluste menetluses osalemisest kõrvale, kui nende kohta kehtib mis tahes kõrvalejätmist põhjustav asjaolu (7):

| a) | ettevõtja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras;

| b) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on jätnud täitmata selliseid maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused, mis tulenevad tema asukohariigi, hankija asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest; |
| --- | --- |

b)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on jätnud täitmata selliseid maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused, mis tulenevad tema asukohariigi, hankija asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest;

| c) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ametialaste käitumisreeglite raskes rikkumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigusnorme või eetilisi standardeid, mille esindaja ta on, või süülises tegevuses, mis mõjutab tema ametialast usaldusväärsust, kui selline tegevus osutab süülisele tahtlusele või raskele hooletusele, sealhulgas eelkõige järgmisele:






  i) | hankemenetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või valikukriteeriumide täitmise või lepingu täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel; |
| --- | --- | --- |

c)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ametialaste käitumisreeglite raskes rikkumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigusnorme või eetilisi standardeid, mille esindaja ta on, või süülises tegevuses, mis mõjutab tema ametialast usaldusväärsust, kui selline tegevus osutab süülisele tahtlusele või raskele hooletusele, sealhulgas eelkõige järgmisele:

i)

hankemenetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või valikukriteeriumide täitmise või lepingu täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel;

| ii) | teiste ettevõtjatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

ii)

teiste ettevõtjatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil;

| iii) | intellektuaalomandi õiguste rikkumine; |
| --- | --- |

iii)

intellektuaalomandi õiguste rikkumine;

| iv) | püüe mõjutada hankemenetluse ajal hankija otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

iv)

püüe mõjutada hankemenetluse ajal hankija otsustusprotsessi;

| v) | püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda ettevõtjale hankemenetluses põhjendamatu eelise; |
| --- | --- |

v)

püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda ettevõtjale hankemenetluses põhjendamatu eelise;

| d) | lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ühes järgnevas rikkumises:






  i) | pettus nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga (8) koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

d)

lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ühes järgnevas rikkumises:

i)

pettus nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga (8) koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses;

| ii) | korruptsioon, nagu on määratletud nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga (9) koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (10) artikli 2 lõikes 1 ning hankija või ettevõtja asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õiguses; |
| --- | --- |

ii)

korruptsioon, nagu on määratletud nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga (9) koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (10) artikli 2 lõikes 1 ning hankija või ettevõtja asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õiguses;

| iii) | osalemine kuritegelikus organisatsioonis, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (11) artiklis 2; |
| --- | --- |

iii)

osalemine kuritegelikus organisatsioonis, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (11) artiklis 2;

| iv) | rahapesu või terrorismi rahastamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (12) artiklis 1; |
| --- | --- |

iv)

rahapesu või terrorismi rahastamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (12) artiklis 1;

| v) | terroriaktide toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (13) artiklites 1 ja 3, või õigusrikkumisele üleskutsumine, sellele kaasaaitamine või sellele kihutamine ning selle katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4; |
| --- | --- |

v)

terroriaktide toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (13) artiklites 1 ja 3, või õigusrikkumisele üleskutsumine, sellele kaasaaitamine või sellele kihutamine ning selle katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4;

| vi) | laste tööjõu kasutamine või muud inimkaubanduse vormid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (14) artiklis 2; |
| --- | --- |

vi)

laste tööjõu kasutamine või muud inimkaubanduse vormid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (14) artiklis 2;

| e) | eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on ettevõtja peamiste kohustuste täitmise osas esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tulemusel on tulnud leping ennetähtaegselt lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja poolt tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus; |
| --- | --- |

e)

eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on ettevõtja peamiste kohustuste täitmise osas esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tulemusel on tulnud leping ennetähtaegselt lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja poolt tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus;

| f) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

f)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses.

7.2.   Toetuse andmise välistamine

Taotlejad jäetakse kaasrahastamisest kõrvale, kui toetuse andmise menetluse käigus on nad ühes järgmistest finantsmääruse artiklis 107 kirjeldatud olukordadest:

| a) | finantsmääruse artikli 106 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras; |
| --- | --- |

a)

finantsmääruse artikli 106 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras;

| b) | menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed toetuse andmise menetluses esitamata jätnud. |
| --- | --- |

b)

menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed toetuse andmise menetluses esitamata jätnud.

Selleks et tõendada, et taotleja kohta välistamiskriteeriumid ei kehti, peab taotleja elektroonilise avalduse esitamisel tegema linnukese asjaomasesse lahtrisse. Kui kaasrahastamine määratakse, peavad kõik toetusesaajad allkirjastama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad ei ole üheski finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 ega artiklites 107–109 osutatud olukorras. Taotlejad peaksid järgima osalejate portaali juhiseid.

8.   Valikukriteeriumid

8.1.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et säilitada oma tegevust kogu meetme rakendamise vältel ning osaleda projekti rahastamises.

Kõikide taotlejate finantssuutlikkust hinnatakse vastavalt finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 nõuetele. Hindamist ei teostata, kui:

| — | ELilt taotletav summa on ≤ 60 000 eurot; |
| --- | --- |

—

ELilt taotletav summa on ≤ 60 000 eurot;

| — | taotleja on avalik-õiguslik asutus. |
| --- | --- |

—

taotleja on avalik-õiguslik asutus.

Elektroonilisele taotlusele tuleb finantssuutlikkuse hindamise võimaldamiseks lisada järgmised tõendavad dokumendid:

| — | raamatupidamise aastaaruanne (sh bilanss ja kasumiaruanne) viimase eelarveaasta kohta, mille kontod on suletud (hiljuti asutatud üksuste korral asendab raamatupidamisaruannet äriplaan); |
| --- | --- |

—

raamatupidamise aastaaruanne (sh bilanss ja kasumiaruanne) viimase eelarveaasta kohta, mille kontod on suletud (hiljuti asutatud üksuste korral asendab raamatupidamisaruannet äriplaan);

| — | finantssuutlikkuse eeltäidetud vorm, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaaruande vajalikud andmed, mis aitavad hinnata taotleja finantssuutlikkust. |
| --- | --- |

—

finantssuutlikkuse eeltäidetud vorm, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaaruande vajalikud andmed, mis aitavad hinnata taotleja finantssuutlikkust.

Lisaks peab koordinaator või muu toetusesaaja, kes taotleb ELilt ≥ 750 000 euro suurust summat (kohaldatav piirmäär toetusesaaja kohta), esitama järgmised dokumendid:

| — | tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruanne, millega kinnitatakse viimase eelarveaasta raamatupidamise aruanne. Seda sätet ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes. |
| --- | --- |

—

tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruanne, millega kinnitatakse viimase eelarveaasta raamatupidamise aruanne. Seda sätet ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes.

8.2.   Tegevussuutlikkus

Taotlejatel peavad olema meetme rakendamiseks vajalikud kutseoskused ja sobiv kvalifikatsioon.

Tõendusmaterjalina tuleb taotluse B osas esitada järgmine teave:

| — | taotleja kavandatud meetme haldamise ja rakendamise eest peamiselt vastutavate töötajate üldprofiilid (kvalifikatsioon ja kogemus); |
| --- | --- |

—

taotleja kavandatud meetme haldamise ja rakendamise eest peamiselt vastutavate töötajate üldprofiilid (kvalifikatsioon ja kogemus);

| — | taotlust esitava(te) organisatsiooni(de) tegevusaruanded või kirjeldus tegevustest, mida on tehtud punktis 6 (eespool) esitatud kaasrahastamiskõlblikel tegevusaladel. |
| --- | --- |

—

taotlust esitava(te) organisatsiooni(de) tegevusaruanded või kirjeldus tegevustest, mida on tehtud punktis 6 (eespool) esitatud kaasrahastamiskõlblikel tegevusaladel.

Kui taotlust esitav organisatsioon teeb ettepaneku rakendada ise teatavaid projekti osi, tuleb tõendada, et tal on vähemalt kolmeaastane kogemus teavitus- ja müügiedendusmeetmete rakendamisel.

9.   Toetuse määramise kriteeriumid

Taotluse B osa eesmärk on hinnata taotlust toetuse määramise kriteeriumide alusel.

Üldiselt eeldatakse projektide puhul tõhusat juhtimisstruktuuri, selget strateegiat ja oodatavate tulemuste täpset kirjeldust.

Iga projekti sisu hinnatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele ja alakriteeriumidele.

| Kriteeriumid | Maksimumpunktid | Künnis |
| --- | --- | --- |
| 1. | Liidu mõõde |

Kriteeriumid

Maksimumpunktid

Künnis

1.

Liidu mõõde

20

14

| 2. | Projekti tehniline kvaliteet |
| --- | --- |

2.

Projekti tehniline kvaliteet

40

24

| 3. | Juhtimise kvaliteet |
| --- | --- |

3.

Juhtimise kvaliteet

10

6

| 4. | Eelarve ja kulutasuvus |
| --- | --- |

4.

Eelarve ja kulutasuvus

30

18

KOKKU

100

62

Taotlused, mis jäävad allapoole eespool osutatud üldist ja/või individuaalset künnist, lükatakse tagasi.

Iga põhikriteeriumi hindamisel tuleb arvesse võtta järgmisi alamkriteeriume.

| 1. | Liidu mõõde:






  a) | kavandatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete asjakohasus määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 loetletud üld- ja erieesmärkide, kõnealuse määruse artiklis 3 loetletud eesmärkide ning asjaomase temaatilise prioriteediga seoses kindlaks määratud prioriteetide, eesmärkide ja oodatavate tulemuste seisukohalt; |
| --- | --- | --- |

1.

Liidu mõõde:

a)

kavandatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete asjakohasus määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 loetletud üld- ja erieesmärkide, kõnealuse määruse artiklis 3 loetletud eesmärkide ning asjaomase temaatilise prioriteediga seoses kindlaks määratud prioriteetide, eesmärkide ja oodatavate tulemuste seisukohalt;

| b) | kampaaniaga edastatav liidu sõnum; |
| --- | --- |

b)

kampaaniaga edastatav liidu sõnum;

| c) | projekti mõju liidu tasandil. |
| --- | --- |

c)

projekti mõju liidu tasandil.

| 2. | Projekti tehniline kvaliteet:






  a) | turuanalüüsi kvaliteet ja asjakohasus; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti tehniline kvaliteet:

a)

turuanalüüsi kvaliteet ja asjakohasus;

| b) | programmi strateegia, eesmärkide ja põhisõnumite sobivus; |
| --- | --- |

b)

programmi strateegia, eesmärkide ja põhisõnumite sobivus;

| c) | eesmärkidele ja sihtrühmadele sobivate tegevuste valik, tasakaalustatud teabevahetus, tegevustevaheline koostoime; |
| --- | --- |

c)

eesmärkidele ja sihtrühmadele sobivate tegevuste valik, tasakaalustatud teabevahetus, tegevustevaheline koostoime;

| d) | tegevuste sisutihe kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

tegevuste sisutihe kirjeldus;

| e) | kavandatud hindamismeetodite ja -näitajate kvaliteet. |
| --- | --- |

e)

kavandatud hindamismeetodite ja -näitajate kvaliteet.

| 3. | Juhtimise kvaliteet:






  a) | projekti juhtimise ja haldamise struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.

Juhtimise kvaliteet:

a)

projekti juhtimise ja haldamise struktuur;

| b) | kvaliteedikontrolli mehhanismid ja riskijuhtimine. |
| --- | --- |

b)

kvaliteedikontrolli mehhanismid ja riskijuhtimine.

| 4. | Eelarve ja kulutasuvus:






  a) | investeeringutasuvus; |
| --- | --- | --- |

4.

Eelarve ja kulutasuvus:

a)

investeeringutasuvus;

| b) | eelarve tasakaalustatud jaotus vastavalt eesmärkidele ja tegevuste ulatusele; |
| --- | --- |

b)

eelarve tasakaalustatud jaotus vastavalt eesmärkidele ja tegevuste ulatusele;

| c) | hinnanguliste kulude ja tulemuste vastavus; |
| --- | --- |

c)

hinnanguliste kulude ja tulemuste vastavus;

| d) | taotluse esitanud organisatsiooni tegevuste elluviimiseks vajalike töötajate/tööpäevade realistlik kavandamine, sealhulgas projekti koordineerimise kulud. |
| --- | --- |

d)

taotluse esitanud organisatsiooni tegevuste elluviimiseks vajalike töötajate/tööpäevade realistlik kavandamine, sealhulgas projekti koordineerimise kulud.

Pärast hindamist pannakse kõik rahastamiskõlblikud taotlused punktide kogusumma põhjal pingeritta. Kõige kõrgemal positsioonil oleva(te)le taotlusele/taotlustele määratakse kaasrahastamine lähtuvalt olemasolevatest eelarvevahenditest.

Eraldi pingerida koostatakse iga prioriteetse teema kohta, mis on loetletud käesoleva konkursikutse punktis 6.2.

Kui sama pingerea eesotsas on kaks või enam sama punktiarvuga taotlust, siis valitakse taotlus(ed), mis võimaldab/võimaldavad toodete või sihtturgude mitmekesistamist. See tähendab, et kahest võrdsest taotlusest valib komisjon kõigepealt selle, mille sisu (esiteks toodete ja teiseks sihtturgude osas) ei ole veel pingereas esindatud. Kui seda kriteeriumi ei ole võimalik kohaldada, valib komisjon kõigepealt programmi, mis sai toetuse määramise üksikkriteeriumide eest suurima punktisumma. Ta võrdleb esmalt liidu mõõtme eest saadud punktisummat, seejärel tehnilise kvaliteedi punktisummat ning lõpuks eelarve ja kulutõhususe punktisummat.

10.   Juriidilised kohustused

Pärast hindamist koostab Chafea punktide kogusummale vastavas järjestuses loetelu toetuse saamiseks soovitatud taotlustest.

Vastavalt määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 11 lõikele 2 võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kinnitatakse valitud lihtprogrammid, neisse võimalike muudatuste tegemine ja vastavad eelarved (lepingu sõlmimise otsus).

Kõnealuses komisjoni otsuses loetletakse liidu rahalise toetuse saamiseks valitud programmid määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 kohaselt. Otsus on suunatud pädevatele liikmesriikidele. Asjaomased liikmesriigid vastutavad valitud lihtprogrammide nõuetekohase rakendamise ja asjakohaste maksete eest.

Niipea kui komisjon kõnealuse rakendusakti vastu võtab, edastab ta valitud programmide koopiad asjaomastele liikmesriikidele. Liikmesriigid peavad teavitama programme esitavaid asjaomaseid organisatsioone viivitamata sellest, kas nende taotlused on heaks kiidetud või mitte.

Liikmesriigid sõlmivad taotlust esitavate valitud organisatsioonidega lepingud programmide rakendamiseks kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artiklis 10 loetletud nõuetega. Lepingus täpsustatakse eelkõige rahastamise tingimused ja määr ning lepinguosaliste kohustused.

11.   Finantssätted

11.1.   Üldpõhimõtted

| a) | Mittekumuleeruv toetus
  Igale meetmele võib anda ELi eelarvest ainult ühe toetuse.
  Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid liidu eelarvest kaks korda.
  Taotlejad nimetavad sellise liidupoolse rahastamise muud rahastamisallikad ja summad, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud samal eelarveaastal sama meetme või meetme osa jaoks või oma tegevuse jaoks (tegevustoetused), samuti mis tahes muu rahastamise, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud sama meetme jaoks. |
| --- | --- |

a)

Mittekumuleeruv toetus

Igale meetmele võib anda ELi eelarvest ainult ühe toetuse.

Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid liidu eelarvest kaks korda.

Taotlejad nimetavad sellise liidupoolse rahastamise muud rahastamisallikad ja summad, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud samal eelarveaastal sama meetme või meetme osa jaoks või oma tegevuse jaoks (tegevustoetused), samuti mis tahes muu rahastamise, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud sama meetme jaoks.

| b) | Tagasiulatuva jõu puudumine
  Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

b)

Tagasiulatuva jõu puudumine

Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.

| c) | Kaasrahastamine
  Kaasrahastamine tähendab, et meetme rakendamiseks vajalikke vahendeid ei rahastata täies ulatuses ELi rahalisest toetusest.
  Ülejäänud kulud jäävad eranditult taotlust esitava organisatsiooni kanda.
  Organisatsiooni liikmed võivad toetusesaajat kaasrahastada, et katta meetme alusel rahastamiskõlblikke kulusid, ja seda käsitatakse tuluna. |
| --- | --- |

c)

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine tähendab, et meetme rakendamiseks vajalikke vahendeid ei rahastata täies ulatuses ELi rahalisest toetusest.

Ülejäänud kulud jäävad eranditult taotlust esitava organisatsiooni kanda.

Organisatsiooni liikmed võivad toetusesaajat kaasrahastada, et katta meetme alusel rahastamiskõlblikke kulusid, ja seda käsitatakse tuluna.

| d) | Tasakaalus eelarve
  Meetme hinnanguline eelarve tuleb esitada taotlusvormi A osas. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.
  Eelarve koostatakse eurodes.
  Kui taotlejad kavatsevad teha kulutusi muus vääringus kui euro, peavad nad kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas:
  http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm |
| --- | --- |

d)

Tasakaalus eelarve

Meetme hinnanguline eelarve tuleb esitada taotlusvormi A osas. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

Eelarve koostatakse eurodes.

Kui taotlejad kavatsevad teha kulutusi muus vääringus kui euro, peavad nad kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas:

http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm

| e) | Rakenduslepingud/allhanked
  Kui meetme rakendamiseks vaja sõlmida hankeleping (rakendusleping), sõlmib toetusesaaja lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse või vajaduse korral madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti ning säilitades dokumendid kontrollimiseks.
  Kui taotlust esitav organisatsioon on avaliku sektori asutus direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 4 tähenduses, peab ta valima alltöövõtjad kooskõlas kõnealust direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktidega.
  Alltöövõtt, st taotluses kirjeldatud meetme osaks olevate teatavate ülesannete või tegevuste allhange, peab vastama eespool osutatud rakenduslepingute suhtes kehtivatele üldistele tingimustele ning lisaks järgmistele tingimustele:






  — | see peab olema meetme laadi ja rakendusvajadusi arvestades põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

e)

Rakenduslepingud/allhanked

Kui meetme rakendamiseks vaja sõlmida hankeleping (rakendusleping), sõlmib toetusesaaja lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse või vajaduse korral madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti ning säilitades dokumendid kontrollimiseks.

Kui taotlust esitav organisatsioon on avaliku sektori asutus direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 4 tähenduses, peab ta valima alltöövõtjad kooskõlas kõnealust direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktidega.

Alltöövõtt, st taotluses kirjeldatud meetme osaks olevate teatavate ülesannete või tegevuste allhange, peab vastama eespool osutatud rakenduslepingute suhtes kehtivatele üldistele tingimustele ning lisaks järgmistele tingimustele:

—

see peab olema meetme laadi ja rakendusvajadusi arvestades põhjendatud;

| — | see peab olema taotluse tehnilises ja rahastamist käsitlevas osas selgelt väljendatud. |
| --- | --- |

—

see peab olema taotluse tehnilises ja rahastamist käsitlevas osas selgelt väljendatud.

| f) | Allhanked üksustelt, kellel on toetusesaajaga struktuuriline seos
  Allhankelepinguid võib sõlmida ka üksustega, kelle on struktuuriline seos toetusesaajaga, kuid üksnes juhul, kui hind ei ületa üksuse kantud tegelikke kulusid (st ilma kasumimarginaalita).
  Selliste üksuste ülesanded peavad olema selgelt sätestatud taotluse tehnilises osas. |
| --- | --- |

f)

Allhanked üksustelt, kellel on toetusesaajaga struktuuriline seos

Allhankelepinguid võib sõlmida ka üksustega, kelle on struktuuriline seos toetusesaajaga, kuid üksnes juhul, kui hind ei ületa üksuse kantud tegelikke kulusid (st ilma kasumimarginaalita).

Selliste üksuste ülesanded peavad olema selgelt sätestatud taotluse tehnilises osas.

11.2.   Rahastamisvormid

Kaasrahastamine toimub teatava osa tegelikult kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamisena. See hõlmab ka meetme rakendamisega seotud kaudseid kulusid katvat kindlat määra (4 % rahastamiskõlblikest personalikuludest) (15).

Maksimaalne taotletav summa

ELi toetuse maksimaalne kaasrahastamismäär on:

| — | lihtprogrammidele siseturul: 70 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

lihtprogrammidele siseturul: 70 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest;

| — | lihtprogrammidele kolmandates riikides: 80 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

lihtprogrammidele kolmandates riikides: 80 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest;

| — | lihtprogrammidele siseturul, kui toetusesaaja on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi (16): 75 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

lihtprogrammidele siseturul, kui toetusesaaja on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi (16): 75 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest.

| — | lihtprogrammidele kolmandates riikides, kui toetusesaaja on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi: 85 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

lihtprogrammidele kolmandates riikides, kui toetusesaaja on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi: 85 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest.

Kaht viimati nimetatud protsendimäära kohaldatakse programmide suhtes, mille kohta komisjon on teinud otsuse enne kuupäeva, millest alates asjaomane liikmesriik enam kõnealust rahalist abi ei saa.

Seega tuleb osa hinnangulisse eelarvesse kantud rahastamiskõlblikest kogukuludest katta muudest allikatest kui ELi toetus (kaasrahastamise põhimõte).

Rahastamiskõlblikud kulud

Rahastamiskõlblikud kulud on toetusesaaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 4 osutatud kriteeriumidele.

Rahastamiskõlbmatud kulud

Rahastamiskõlbmatud on kulud, mis ei vasta komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 4 sätestatud tingimustele, eelkõige:

| — | kapitali tootlus; |
| --- | --- |

—

kapitali tootlus;

| — | võlad ja võlgade teenindamise kulud; |
| --- | --- |

—

võlad ja võlgade teenindamise kulud;

| — | eraldised kahjumi või võlgade katmiseks; |
| --- | --- |

—

eraldised kahjumi või võlgade katmiseks;

| — | intressikulud; |
| --- | --- |

—

intressikulud;

| — | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

—

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| — | kahjum vahetuskursierinevustest; |
| --- | --- |

—

kahjum vahetuskursierinevustest;

| — | toetusesaaja panga teenustasud komisjoni rahaülekannete eest; tasumisele kuuluvad intressid; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja panga teenustasud komisjoni rahaülekannete eest; tasumisele kuuluvad intressid;

| — | toetusesaaja deklareeritud kulud, mis on kaetud Euroopa Liidu mõnda muud toetust saava meetmega. Eelkõige ei ole rahastamiskõlblikud kaudsed kulud, mis on kantud toetusesaajale antud meetmetoetuse raames, kui ta juba saab kõnealuse perioodi jooksul liidu eelarvest rahastatavat tegevustoetust; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja deklareeritud kulud, mis on kaetud Euroopa Liidu mõnda muud toetust saava meetmega. Eelkõige ei ole rahastamiskõlblikud kaudsed kulud, mis on kantud toetusesaajale antud meetmetoetuse raames, kui ta juba saab kõnealuse perioodi jooksul liidu eelarvest rahastatavat tegevustoetust;

| — | mitterahalised toetused; |
| --- | --- |

—

mitterahalised toetused;

| — | ülemäärased või põhjendamatud kulud; |
| --- | --- |

—

ülemäärased või põhjendamatud kulud;

| — | kuludest maha arvamisele kuuluv käibemaks; |
| --- | --- |

—

kuludest maha arvamisele kuuluv käibemaks;

| — | meetme rakendamise peatamise ajal kantud kulud. |
| --- | --- |

—

meetme rakendamise peatamise ajal kantud kulud.

Toetuse lõppsumma arvutamine

Toetuse lõppsumma arvutatakse pärast programmi lõpetamist, kui on kiidetud heaks toetusesaaja maksetaotlus.

„Lõplik toetussumma“ sõltub sellest, millises ulatuses meedet vastavalt lepingu tingimustele tegelikult rakendatakse.

Kõnealuse summa arvutab liikmesriik – lõppmakse tegemisel – kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikliga 15.

11.3.   Toetuste maksmise kord

Taotlust esitav organisatsioon võib esitada ettemakse taotluse asjaomasele liikmesriigile kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikliga 13.

Taotlused liidu rahalise toetuse vahemakse tegemiseks esitab taotlust esitav organisatsioon liikmesriigile kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikliga 14.

Taotlused liidu rahalise toetuse lõppmakse tegemiseks esitab taotlust esitav organisatsioon liikmesriigile kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikliga 15.

11.4.   Ettemakstud tagatis

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1831 artikli 13 kohaselt tasutakse ettemakse tingimusel, et taotlev organisatsioon on liikmesriigi kasuks esitanud ettemaksega võrdväärse tagatise kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (17) IV peatükiga.

12.   Avalikustamine

Toetusesaajad peavad selgelt näitama Euroopa Liidu osalust kõikides tegevustes, mille jaoks toetust kasutati.

Sellega seoses tuleb toetusesaajatel seada kõigis väljaannetes, plakatitel, programmides ja muudel kaasrahastatud projekti raames valmistatud toodetel esikohale Euroopa Liidu nimi ja embleem.

Euroopa embleemi graafilist reprodutseerimist käsitlevad eeskirjad on esitatud institutsioonidevahelises stiilijuhises (18).

Lisaks peab kogu visuaalsel materjalil, mis valmib Euroopa Liidu kaasrahastatava müügiedendusprogrammi raames, olema tunnuslause „Enjoy, it’s from Europe“. Tunnuslause kasutamise juhiseid ja kõiki graafilisi faile on võimalik alla laadida Europa serveri müügiedendust käsitlevalt veebisaidilt (19).

Kogu kirjalik materjal, st brošüürid, plakatid, teabelehed, bännerid, stendid, trükireklaamid, ajaleheartiklid, veebisaidid (välja arvatud väikesed meened), peaks sisaldama toetuslepingus täpsustatud tingimuste kohast selgitavat märget, et väljendatakse autori seisukohti. Euroopa Komisjon ei võta vastutust materjalis sisalduva teabe võimaliku kasutamise eest.

13.   Andmekaitse

Konkursikutsetele vastamisega kaasneb alati isikuandmete (nt kaasrahastatud meetmes osalejate nimi, aadress ja elulookirjeldus) salvestamine ja töötlemine. Niisuguseid andmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Juhul kui ei ole märgitud teisiti, on kõik esitatud küsimused ja nõutud isikuandmed vajalikud selleks, et hinnata taotlust toetustaotluste esitamise kutse tehnilise kirjelduse alusel, ning rakendusamet/komisjon või rakendusameti/komisjoni nimel ja vastutusel tegutsevad kolmandad isikud töötlevad neid andmeid üksnes sellel eesmärgil. Andmesubjekte võidakse teavitada töötlemistoimingute edasistest üksikasjadest, nende õigustest ja sellest, kuidas õigusi rakendada, viidates isikuandmete kaitse avaldusele, mis on avaldatud osalejate portaalis:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/legal_notices.html

ja ameti veebisaidil:

http://ec.europa.eu/chafea/about/data_protection.html.

Taotlejatel palutakse regulaarselt kontrollida isikuandmete kaitse avaldust, et olla nõuetekohaselt teavitatud võimalikust ajakohastamisest, mis võib toimuda taotluste esitamiseks tähtajaks või pärast seda. Toetusesaajad võtavad juriidilise kohustuse teavitada oma töötajaid ameti teostatavatest asjaomastest töötlemistoimingutest. Selleks peavad nad töötajatele esitama ameti poolt osalejate portaalis avaldatud isikuandmete kaitse avaldused enne, kui töötajate andmed ametile edastatakse. Isikuandmed võidakse kohaldatavate sätete kohaselt registreerida Euroopa Komisjoni varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, mis on sätestatud finantsmääruse artiklites 105a ja 108.

14.   Taotluste esitamise kord

Taotlused tuleb esitada elektroonilise taotlemise süsteemi kaudu punktis 5 sätestatud tähtajaks: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html

Enne taotluse esitamist:

| 1. | Leidke projektikonkurss:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html |
| --- | --- |

1.

Leidke projektikonkurss:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html

| 2. | Looge taotluse esitamiseks konto:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html |
| --- | --- |

2.

Looge taotluse esitamiseks konto:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html

| 3. | Registreerige kõik partnerid toetusesaajate registri kaudu:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html |
| --- | --- |

3.

Registreerige kõik partnerid toetusesaajate registri kaudu:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html

Taotlejatele teatatakse valikuprotsessi tulemustest kirjalikult.

Taotluse esitamisega nõustub taotleja käesolevas projektikonkursis ja selles osutatud dokumentides kirjeldatud menetluste ja tingimustega.

Pärast taotluste esitamise tähtpäeva ei ole lubatud taotlusi muuta. Kui tekib vajadus selgitada teatavaid küsimusi või parandada tehnilisi vigu, võib komisjon/amet võtta taotlejaga ühendust hindamisprotsessi vältel (20).

Kontaktandmed

Veebipõhise elektroonilise taotlemise süsteemiga seotud küsimuste korral pöörduge IT-kasutajatoe poole, mis on sel eesmärgil loodud osalejate portaali veebisaidile:

http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=enquiries

Muude küsimuste korral pöörduge Chafea kasutajatoe poole: +352 4301 36611, e-posti aadress: CHAFEA-AGRI-CALLS@ec.europa.eu, tööpäeviti kl 9.30–12.00 ja 14.30–17.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Kasutajatugi ei tööta nädalavahetustel ega riigipühadel.

Korduma kippuvad küsimused avaldatakse Chafea veebisaidil:

http://ec.europa.eu/chafea/agri/faq.html

Käesoleva projektikonkursiga seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimine või taotluse esitamine) tuleb alati selgelt viidata käesolevale konkreetsele projektikonkursile. Kui elektrooniline teabevahetussüsteem on väljastanud taotluse tunnuse, peab taotleja kasutama kõnealust numbrit kogu järgnevas kirjavahetuses.

Pärast taotluste esitamise tähtpäeva ei ole võimalik taotlusi muuta.

Lisatud dokumendid

| — | Taotluse esitamise juhend koos asjaomaste lisadega |
| --- | --- |

—

Taotluse esitamise juhend koos asjaomaste lisadega

| — | Taotlusvorm |
| --- | --- |

—

Taotlusvorm

| — | Toetuslepingu näidis (ühe ja mitme toetusesaajaga versioon) |
| --- | --- |

—

Toetuslepingu näidis (ühe ja mitme toetusesaajaga versioon)

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).

(2)  Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1829, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta (ELT L 266, 13.10.2015, lk 3).

(3)  Komisjoni 7. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1831, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 266, 13.10.2015, lk 14).

(4)  Komisjoni 9. novembri 2016. aasta rakendusotsus, millega võetakse vastu 2017. aasta tööprogramm siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, C(2016) 7100 final.

(5)  Nimetatud teave on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/member-states/index_en.htm.

(6)  Piirkondade struktuur järgib ÜRO riikide ja piirkondade liigitust. Lisateave geograafilisi piirkondi moodustavate riikide loetelu kohta: http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm.

(*1)  Programmid ei hõlma piima/piimatooteid, sealihatooteid ega veiselihatooteid eraldi ega koos. Programmid võivad neid hõlmata, kui hõlmatud on ka muud põllumajanduslikud toiduained.

(*2)  Lähis-Ida nimetatakse ka Lääne-Aasiaks.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

(7)  Finantsmääruse artikkel 106 ja selle vastavad kohaldamiseeskirjad, mis on vastu võetud määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, viimati muudetud vastavalt määrusega (EL, Euratom) 2015/1929 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/2462.

(8)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48.

(9)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.

(10)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsus 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (ELT L 192, 31.7.2003, lk 54).

(11)  Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsus 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (ELT L 300, 11.11.2008, lk 42).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

(13)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

(15)  Taotleja tähelepanu juhitakse asjaolule, et juhul, kui ta saab tegevustoetust, ei ole kaudsed kulud rahastamiskõlblikud.

(16)  Käesoleva projektikonkursi avaldamise kuupäeval: Kreeka.

(17)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

(18)  http://publications.europa.eu/code/en/en-5000100.htm.

(19)  http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/index_en.htm.

(20)  Finantsmääruse artikkel 96.

---

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/23

---

PROJEKTIKONKURSS 2017

MITUT RIIKI HÕLMAVAD PROGRAMMID

Siseturul ja kolmandates riikides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1144/2014 võetavatele põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmetele eraldatavad toetused

(2017/C 9/07)

1.   Käesoleva konkursikutse taust ja eesmärk

1.1.   Põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmed

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 22. oktoobril 2014. aastal vastu määruse (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (1). Kõnealust määrust täiendab komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1829 (2) ja selle rakendamiseeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1831 (3).

Teavitus- ja müügiedendusmeetmete üldeesmärk on suurendada liidu põllumajandussektori konkurentsivõimet.

Teavitus- ja müügiedendusmeetmete erieesmärgid on järgmised:

| a) | suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest; |
| --- | --- |

a)

suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest;

| b) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning tõsta esile nende profiili nii liidu sees kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

b)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning tõsta esile nende profiili nii liidu sees kui ka sellest väljaspool;

| c) | suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist; |
| --- | --- |

c)

suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist;

| d) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

d)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate toiduainete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides;

| e) | taastada normaalsed turutingimused tõsiste turuhäirete, tarbijate usalduse kaotamise või muude konkreetsete probleemide korral. |
| --- | --- |

e)

taastada normaalsed turutingimused tõsiste turuhäirete, tarbijate usalduse kaotamise või muude konkreetsete probleemide korral.

1.2.   Komisjoni 2017. aasta tööprogramm

Komisjoni 2017. aasta tööprogrammis, mis võeti rakendusotsusega (4) vastu 9. novembril 2016, on sätestatud kaasrahastamise üksikasjad ning lihtprogrammide ja mitut riiki hõlmavaid programme käsitlevate projektide tegevusprioriteedid siseturul ja kolmandates riikides. Tööprogramm on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/annual-work-programmes/2017/index_en.htm.

1.3.   Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Euroopa Komisjon on usaldanud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (edaspidi „Chafea“) programmi rakendamise teatavate osade haldamise, sealhulgas konkursikutse avaldamine, taotluste vastuvõtt ja hindamine, mitut riiki hõlmavate programmide toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine ning programmide rakendamise kontrollimine.

1.4.   Käesolev projektikonkurss

Käesolev projektikonkurss on seotud mitut riiki hõlmavate programmide rakendamisega 2017. aasta tööprogrammi I lisa punktide 1.2.1.3 ja 1.2.1.4 raames ning hõlmab 3. temaatilises prioriteedis (mitut riiki hõlmavad programmid siseturul) ja 4. temaatilises prioriteedis (mitut riiki hõlmavad programmid siseturul või kolmandates riikides) sisalduvaid meetmeid.

2.   Eesmärgid – Teemad – Prioriteedid

2017. aasta tööprogrammi I lisa punktides 1.2.1.3 ja 1.2.1.4 on sätestatud temaatilised prioriteedid meetmetele, mida rakendatakse käesoleva projektikonkursi raames. Kaalutakse üksnes selliste projektide rahastamist, mis vastavad täpselt aasta tööprogrammi kõnealustes punktides esitatud teemale ja kirjeldusele. Seepärast on käesoleva projektikonkursi raames välja kuulutatud kolm taotluste teemat. Projektikonkursi raames esitatud taotlused peavad kuuluma ühe prioriteetse teema alla. Sama prioriteetse teema raames on taotleval organisatsioonil võimalik esitada mitu erinevat projektitaotlust. Samuti on võimalik esitada mitu erinevat projektitaotlust eri prioriteetsete teemade raames.

3.   Ajakava

Taotluste esitamise tähtaeg on 20. aprill 2017 kl 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

| | Etapid | Kuupäev ja kellaaeg või orienteeruv ajavahemik |
| --- | --- | --- |
| a) | Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine | 12.1.2017 |
| b) | Taotluste esitamise tähtaeg | 20.4.2017 |
| c) | Hindamisperiood (orienteeruv) | 21.4–31.8.2017 |
| d) | Taotlejate teavitamine (orienteeruv) | < 20.10.2017 |
| e) | Toetuslepingu allkirjastamine (orienteeruv) | < 20.1.2018 |
| f) | Meetme alguskuupäev (orienteeruv) | > 1.1.2018 |

Etapid

Kuupäev ja kellaaeg või orienteeruv ajavahemik

a)

Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine

12.1.2017

b)

Taotluste esitamise tähtaeg

20.4.2017

c)

Hindamisperiood (orienteeruv)

21.4–31.8.2017

d)

Taotlejate teavitamine (orienteeruv)

< 20.10.2017

e)

Toetuslepingu allkirjastamine (orienteeruv)

< 20.1.2018

f)

Meetme alguskuupäev (orienteeruv)

> 1.1.2018

4.   Ettenähtud eelarve

Käesoleva projektikonkursi puhul on mitut riiki hõlmavate projektide kaasrahastamise eelarve ligikaudu 43 000 000 eurot.

Selle summa eraldamise eelduseks on, et eraldised on kättesaadavad 2017. aasta ELi üldeelarves pärast seda, kui eelarvepädev institutsioon on eelarve vastu võtnud, või ajutiste kaheteistkümnendikena.

Chafea jätab endale õiguse mitte jaotada kogu kasutada olevat summat.

5.   Vastuvõetavuskriteeriumid

Taotlused tuleb saata hiljemalt punktis 3 osutatud esitamistähtajaks.

Koordinaator peab esitama taotlused internetis, kasutades osalejate portaali (veebipõhine elektrooniline taotlemise süsteem, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html.

Eespool osutatud nõuetele mittevastavad taotlused lükatakse tagasi.

Kuigi taotlusi võidakse esitada ELi mis tahes ametlikus keeles, soovitatakse taotlejatel oma taotlus esitada inglise keeles, et lihtsustada taotluse töötlemist, sealhulgas hindamise tehnilist poolt haldavate sõltumatute ekspertide tööd taotluste läbivaatamisel. Lisaks peaksid taotlejad olema teadlikud sellest, et kaasrahastatud meetmete järelevalve ja seire käsitlemisel (toetuste haldamise etapp) kasutab Chafea toetusesaajatega suhtlemiseks inglise keelt.

Selleks et lihtsustada sõltumatute ekspertide tööd taotluste läbivaatamisel, peaks muus ELi ametlikus keeles koostatud taotlusega olema kaasas tehnilise osa (B osa) ingliskeelne tõlge.

6.   Rahastamiskõlblikkuskriteeriumid

6.1.   Rahastamiskõlblikud taotlejad

Programmide projekte võivad esitada üksnes juriidilised isikud. Üksused, kellel ei ole kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt juriidilise isiku staatust, võivad esitada taotluse tingimusel, et nende esindajad on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi ja esitama liidu finantshuvide kaitseks samaväärseid tagatisi kui juriidilised isikud, nagu on osutatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 131 lõikes 2.

Nimelt on rahastamiskõlblikud järgmised määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõikes 1 osutatud organisatsioonid ja asutused:

| i) | kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigis ja esindavad selle liikmesriigi asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid, ning eeskätt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 157 osutatud tootmisharudevahelised organisatsioonid ja määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühmad, kui nad esindavad viimati nimetatud määruse kohaselt kaitstud nime ja on kõnealuse programmiga hõlmatud; |
| --- | --- |

i)

kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigis ja esindavad selle liikmesriigi asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid, ning eeskätt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 157 osutatud tootmisharudevahelised organisatsioonid ja määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühmad, kui nad esindavad viimati nimetatud määruse kohaselt kaitstud nime ja on kõnealuse programmiga hõlmatud;

| ii) | liidu kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis esindavad asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid liidu tasandil; |
| --- | --- |

ii)

liidu kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, mis esindavad asjaomast sektorit või asjaomaseid sektoreid liidu tasandil;

| iii) | määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 152 ja 156 osutatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud, mis on liikmesriigi poolt tunnustatud; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 152 ja 156 osutatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud, mis on liikmesriigi poolt tunnustatud;

| iv) | põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutused, mille eesmärk ja põhitegevus on põllumajandustoodete kohta teabe andmine ja nende müügiedendus ning millele asjaomane liikmesriik on usaldanud selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise ülesande selles valdkonnas; kõnealused asutused peavad olema asjaomases liikmesriigis seaduslikult asutatud vähemalt kaks aastat enne artikli 8 lõikes 2 osutatud toetustaotluste esitamise kutse kuupäeva. |
| --- | --- |

iv)

põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutused, mille eesmärk ja põhitegevus on põllumajandustoodete kohta teabe andmine ja nende müügiedendus ning millele asjaomane liikmesriik on usaldanud selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise ülesande selles valdkonnas; kõnealused asutused peavad olema asjaomases liikmesriigis seaduslikult asutatud vähemalt kaks aastat enne artikli 8 lõikes 2 osutatud toetustaotluste esitamise kutse kuupäeva.

Eelnimetatud taotlevad organisatsioonid võivad esitada taotluse, kui nad esindavad asjaomast sektorit või toodet ja vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 1 sätestatud järgmistele tingimustele:

| i) | määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktides a ja b osutatud liikmesriigi või liidu tasandi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:






  — | kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi või liidu tasandil või |
| --- | --- | --- |

i)

määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktides a ja b osutatud liikmesriigi või liidu tasandi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:

—

kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi või liidu tasandil või

| — | kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 16; |
| --- | --- |

—

kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 16;

| ii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust;

| iii) | tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14; |
| --- | --- |

iii)

tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14;

| iv) | määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutusi käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana, kui nende liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid. |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud põllumajandusliku toidutööstuse sektori asutusi käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana, kui nende liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid.

Erandina punktidest i ja ii võidakse lubada madalamaid künniseid, kui taotlev organisatsioon on esitatud ettepanekus tõendanud, et konkreetsed asjaolud, sealhulgas tõendid turu struktuuri kohta, õigustavad taotleva organisatsiooni käsitamist asjaomast toodet (asjaomaseid tooteid) või sektorit esindavana.

Taotlusi võivad esitada:

| a) | vähemalt kaks määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, c või d osutatud organisatsiooni, mis on vähemalt kahest liikmesriigist, või |
| --- | --- |

a)

vähemalt kaks määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, c või d osutatud organisatsiooni, mis on vähemalt kahest liikmesriigist, või

| b) | üks või enam määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud organisatsiooni. |
| --- | --- |

b)

üks või enam määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud organisatsiooni.

Ainult ELi liikmesriikides asutatud organisatsioonid on rahastamiskõlblikud.

Rahastamiskõlbmatud organisatsioonid: taotlejad, kes juba saavad liidu rahastamisvahendeid samade teavitus- ja müügiedendusmeetmete rakendamiseks, ei ole määruse (EL) nr 1144/2014 kohaselt kõnealuste meetmete eest liidu rahalise toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud.

Taotlejate rahastamiskõlblikkuse hindamiseks peavad nad esitama allpool nimetatud lisadokumendid:

| — | erasektori üksus: väljavõte riigi ametlikust väljaandest, põhikirja koopia või äri- või ühinguregistri väljavõte; |
| --- | --- |

—

erasektori üksus: väljavõte riigi ametlikust väljaandest, põhikirja koopia või äri- või ühinguregistri väljavõte;

| — | avaliku sektori üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni või otsuse koopia või muu avalik-õigusliku üksuse asutamise ametlik dokument; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni või otsuse koopia või muu avalik-õigusliku üksuse asutamise ametlik dokument;

| — | juriidilise isiku staatuseta üksus: dokumendid, millega tõendatakse, et nende esindaja(d) on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi; |
| --- | --- |

—

juriidilise isiku staatuseta üksus: dokumendid, millega tõendatakse, et nende esindaja(d) on volitatud võtma üksuse nimel juriidilisi kohustusi;

| — | dokumendid, millega tõendatakse, et taotleja vastab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 1 sätestatud esindavuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

dokumendid, millega tõendatakse, et taotleja vastab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 1 sätestatud esindavuse kriteeriumidele.

6.2.   Rahastamiskõlblikud meetmed

Programmi projektid peavad vastama järgmistele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele:

| a) | taotlused võivad hõlmata üksnes määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 5 loetletud tooteid ja kavasid; |
| --- | --- |

a)

taotlused võivad hõlmata üksnes määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 5 loetletud tooteid ja kavasid;

| b) | taotlused vastavad asjaomaseid tooteid ja nende turustamist reguleerivatele liidu õigusaktidele ning on liidu mõõtmega; |
| --- | --- |

b)

taotlused vastavad asjaomaseid tooteid ja nende turustamist reguleerivatele liidu õigusaktidele ning on liidu mõõtmega;

| c) | siseturgu käsitlevad taotlused, mis hõlmavad ühte või rohkemat määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, peavad oma peamise liidu sõnumi raames keskenduma kõnealusele kavale/kõnealustele kavadele. Kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse eelnimetatud kava(de) iseloomustamiseks üht või mitut toodet, siis peab sellist toodet (selliseid tooteid) väljendama teisese sõnumina, mis on seotud peamise liidu sõnumiga; |
| --- | --- |

c)

siseturgu käsitlevad taotlused, mis hõlmavad ühte või rohkemat määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, peavad oma peamise liidu sõnumi raames keskenduma kõnealusele kavale/kõnealustele kavadele. Kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse eelnimetatud kava(de) iseloomustamiseks üht või mitut toodet, siis peab sellist toodet (selliseid tooteid) väljendama teisese sõnumina, mis on seotud peamise liidu sõnumiga;

| d) | kui mitut riiki hõlmava programmi edastatav sõnum on seotud tervisele avalduvat mõju käsitleva teabega, peab kõnealune sõnum:






  — | siseturul vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1924/2006 (5) või olema heaks kiidetud selle liikmesriigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse; |
| --- | --- | --- |

d)

kui mitut riiki hõlmava programmi edastatav sõnum on seotud tervisele avalduvat mõju käsitleva teabega, peab kõnealune sõnum:

—

siseturul vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1924/2006 (5) või olema heaks kiidetud selle liikmesriigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse;

| — | kolmandates riikides olema heaks kiidetud selle riigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse; |
| --- | --- |

—

kolmandates riikides olema heaks kiidetud selle riigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse;

| e) | kui taotlusega soovitakse mainida päritolu või kaubamärki, peab see vastama rakendusmääruse (EL) 2015/1831 II peatükis osutatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

e)

kui taotlusega soovitakse mainida päritolu või kaubamärki, peab see vastama rakendusmääruse (EL) 2015/1831 II peatükis osutatud eeskirjadele.

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamiseks tuleb esitada järgmine teave:

| — | riiklikke kvaliteedikavasid hõlmavate taotluste korral tuleb esitada dokumendid või viited avalikele allikatele, mis tõendavad, et asjaomane kvaliteedikava on liikmesriigis tunnustatud; |
| --- | --- |

—

riiklikke kvaliteedikavasid hõlmavate taotluste korral tuleb esitada dokumendid või viited avalikele allikatele, mis tõendavad, et asjaomane kvaliteedikava on liikmesriigis tunnustatud;

| — | siseturule suunatud taotlustes, mis edastavad õigeid toitumistavasid või vastutustundlikku alkoholitarbimist käsitlevat sõnumit, tuleb kirjeldada, kuidas kavandatud programm ja selle sõnum(id) on kooskõlas asjaomaste riiklike rahvatervisealaste eeskirjadega liikmesriigis, kus programmi rakendatakse. Põhjenduses tuleks esitada seda väidet toetavad viited või dokumendid. |
| --- | --- |

—

siseturule suunatud taotlustes, mis edastavad õigeid toitumistavasid või vastutustundlikku alkoholitarbimist käsitlevat sõnumit, tuleb kirjeldada, kuidas kavandatud programm ja selle sõnum(id) on kooskõlas asjaomaste riiklike rahvatervisealaste eeskirjadega liikmesriigis, kus programmi rakendatakse. Põhjenduses tuleks esitada seda väidet toetavad viited või dokumendid.

Lisaks peab taotlus vastama ka ühele 2017. aasta tööprogrammis mitut riiki hõlmavate programmide osas loetletud temaatilisele prioriteedile. Allpool on esitatud 2017. aasta tööprogrammi väljavõtted, kus antakse üksikasjalikum ülevaade kolmest teemast, mille kohta võib taotlusi esitada. Kirjeldatakse teemat, seonduvat kavandatud summat, eesmärke ja oodatavaid tulemusi.

3. temaatilise prioriteedi meetmed: mitut riiki hõlmavad programmid siseturul

| Teema | Kavandatud kogusumma | Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused |
| --- | --- | --- |
| Teema A – programmid, mis suurendavad teadlikkust liidu säästvast põllumajandusest ning põllumajandusliku toidutööstuse sektori rollist kliimameetmete ja keskkonna toetamisel (*1) | 15 050 000 eurot | Meetmed peaksid tõstma esile liidu põllumajanduse keskkonnasäästlikkust, rõhutades selle kasulikku rolli kliimameetmete ja keskkonna toetamisel.
  Meetmed peaksid käsitlema seda, kuidas müügiedendusega hõlmatud toode (tooted) ja selle/nende tootmismeetod(id) edendavad:






  a) | kliimamuutuste leevendamist (nt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine) ja/või nendega kohanemist (nt vee kokkuhoid, kliimakindlad kultuurid ja sordid) ja |

Teema

Kavandatud kogusumma

Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused

Teema A – programmid, mis suurendavad teadlikkust liidu säästvast põllumajandusest ning põllumajandusliku toidutööstuse sektori rollist kliimameetmete ja keskkonna toetamisel (*1)

15 050 000 eurot

Meetmed peaksid tõstma esile liidu põllumajanduse keskkonnasäästlikkust, rõhutades selle kasulikku rolli kliimameetmete ja keskkonna toetamisel.

Meetmed peaksid käsitlema seda, kuidas müügiedendusega hõlmatud toode (tooted) ja selle/nende tootmismeetod(id) edendavad:

a)

kliimamuutuste leevendamist (nt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine) ja/või nendega kohanemist (nt vee kokkuhoid, kliimakindlad kultuurid ja sordid) ja

| b) | vähemalt üht järgmistest:






  i) | bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev kasutamine (nt elusloodus, maastik, geneetilised ressursid); |
| --- | --- | --- |

b)

vähemalt üht järgmistest:

i)

bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev kasutamine (nt elusloodus, maastik, geneetilised ressursid);

| ii) | säästev veemajandus (nt tõhus veekasutus, väetiste ja pestitsiidide kasutamise vähendamine); |
| --- | --- |

ii)

säästev veemajandus (nt tõhus veekasutus, väetiste ja pestitsiidide kasutamise vähendamine);

| iii) | säästev mullaharimine (nt kaitse erosiooni eest, toitainete tasakaal, hapestumise ja sooldumise tõkestamine). |
| --- | --- |

iii)

säästev mullaharimine (nt kaitse erosiooni eest, toitainete tasakaal, hapestumise ja sooldumise tõkestamine).

4. temaatilise prioriteedi meetmed: mitut riiki hõlmavad programmid siseturul või kolmandates riikides

| Teemad | Kavandatud kogusumma | Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused |
| --- | --- | --- |
| Teema B – teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c nimetatud liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist | 15 050 000 eurot | Oodatav mõju on suurendada nende liidu kvaliteedikavade logode tunnustamist tarbijate poolt ning tõsta liidu põllumajandustoodete ja toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning laiendada nende turuosa.
  Eesmärk on suurendada teadlikkust konkreetsetest liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist:






  a) | kvaliteedikavad: kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode, kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode, garanteeritud traditsiooniline toode (GTT) ja vabatahtlikud kvaliteedimõisted; |

Teemad

Kavandatud kogusumma

Aasta prioriteedid, seatud eesmärgid ja oodatavad tulemused

Teema B – teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c nimetatud liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist

15 050 000 eurot

Oodatav mõju on suurendada nende liidu kvaliteedikavade logode tunnustamist tarbijate poolt ning tõsta liidu põllumajandustoodete ja toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist ning laiendada nende turuosa.

Eesmärk on suurendada teadlikkust konkreetsetest liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist:

a)

kvaliteedikavad: kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode, kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode, garanteeritud traditsiooniline toode (GTT) ja vabatahtlikud kvaliteedimõisted;

| b) | mahepõllumajanduslik tootmismeetod; |
| --- | --- |

b)

mahepõllumajanduslik tootmismeetod;

| c) | liidu äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete põllumajandustoodete logo. |
| --- | --- |

c)

liidu äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete põllumajandustoodete logo.

Teema C – teavitus- ja müügiedendusprogrammid, mille eesmärk on tõsta esile liidu põllumajanduslike tootmismeetodite eripärasid ja Euroopa põllumajanduslike toiduainete omadusi, samuti määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktis d nimetatud kvaliteedikavasid

12 900 000 eurot

Eesmärk on tõsta esile liidu põllumajanduslike tootmismeetodite eripärasid, eelkõige toidu ohutust, jälgitavust, autentsust, märgistamist, toitumise ja tervise aspekte (sh õigeid toitumistavasid ja vastutustundlikku alkoholitarbimist), loomade heaolu, keskkonnasäästlikkust ja kestlikkust (v.a teemaga A hõlmatud eripärad), samuti põllumajandustoodete ja toiduainete omadusi, eelkõige selliseid, mis iseloomustavad nende kvaliteeti, maitset, mitmekesisust või traditsioone.

Oodatav mõju on suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ning suurendada liidu asjaomaste põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ja tarbimist, tõsta esile nende profiili ning laiendada nende turuosa.

Rahastamiskõlblike tegevuste liigid

Teavitus- ja müügiedendusmeetmed võivad koosneda järgmistest tegevustest, mis on käesoleva projektikonkursi raames rahastamiskõlblikud.

| 1. | Projektijuhtimine |
| --- | --- |

1.

Projektijuhtimine

| 2. | Suhtekorraldus






  — | Suhtekorraldustegevus |
| --- | --- | --- |

2.

Suhtekorraldus

—

Suhtekorraldustegevus

| — | Pressiüritused |
| --- | --- |

—

Pressiüritused

| 3. | Veebisait, sotsiaalmeedia






  — | Veebisaidi loomine, ajakohastamine, hooldamine |
| --- | --- | --- |

3.

Veebisait, sotsiaalmeedia

—

Veebisaidi loomine, ajakohastamine, hooldamine

| — | Sotsiaalmeedia (kontode loomine, korrapärased postitused) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalmeedia (kontode loomine, korrapärased postitused)

| — | Muud (mobiilirakendused, e-õppe platvormid, veebiseminarid jne) |
| --- | --- |

—

Muud (mobiilirakendused, e-õppe platvormid, veebiseminarid jne)

| 4. | Reklaam






  — | Trükimeedia |
| --- | --- | --- |

4.

Reklaam

—

Trükimeedia

| — | Televisioon |
| --- | --- |

—

Televisioon

| — | Raadio |
| --- | --- |

—

Raadio

| — | Internet |
| --- | --- |

—

Internet

| — | Välireklaam |
| --- | --- |

—

Välireklaam

| — | Kino |
| --- | --- |

—

Kino

| 5. | Kommunikatsioonivahendid






  — | Väljaanded, meediapaketid, reklaamkingitused |
| --- | --- | --- |

5.

Kommunikatsioonivahendid

—

Väljaanded, meediapaketid, reklaamkingitused

| — | Reklaamvideod |
| --- | --- |

—

Reklaamvideod

| 6. | Üritused






  — | Stendid messidel |
| --- | --- | --- |

6.

Üritused

—

Stendid messidel

| — | Seminarid, õpikojad, ettevõtetevahelised (B2B) kohtumised, kaubandusabi, kokkade väljaõpe, üritused koolides |
| --- | --- |

—

Seminarid, õpikojad, ettevõtetevahelised (B2B) kohtumised, kaubandusabi, kokkade väljaõpe, üritused koolides

| — | Restoranide nädal |
| --- | --- |

—

Restoranide nädal

| — | Ürituste sponsorlus |
| --- | --- |

—

Ürituste sponsorlus

| — | Õppereisid Euroopas |
| --- | --- |

—

Õppereisid Euroopas

| 7. | Müügikohtade edendamine






  — | Degusteerimispäevad |
| --- | --- | --- |

7.

Müügikohtade edendamine

—

Degusteerimispäevad

| — | Muud: reklaam jaemüüjate trükistes, reklaam müügikohtades |
| --- | --- |

—

Muud: reklaam jaemüüjate trükistes, reklaam müügikohtades

Rakendusperiood

Kaasrahastatud meedet (teavitus- ja müügiedendusprogrammid) rakendatakse vähemalt ühe, kuid mitte rohkem kui kolme aasta vältel.

Taotlustes tuleks täpsustada meetme kestus.

7.   Välistamiskriteeriumid

7.1.   Osalemise välistamine

Taotlejad jäetakse toetustaotluste menetluses osalemisest kõrvale, kui nende kohta kehtib mis tahes kõrvalejätmist põhjustav asjaolu, mida on kirjeldatud finantsmääruse artiklis 106 ja selle vastavates kohaldamiseeskirjades (6):

| a) | ettevõtja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras;

| b) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on jätnud täitmata selliseid maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused, mis tulenevad tema asukohariigi, hankija asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest; |
| --- | --- |

b)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on jätnud täitmata selliseid maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused, mis tulenevad tema asukohariigi, hankija asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest;

| c) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ametialaste käitumisreeglite raskes rikkumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigusnorme või eetilisi standardeid, mille esindaja ta on, või süülises tegevuses, mis mõjutab tema ametialast usaldusväärsust, kui selline tegevus osutab süülisele tahtlusele või raskele hooletusele, sealhulgas eelkõige järgmisele:






  i) | hankemenetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või valikukriteeriumide täitmise või lepingu täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel; |
| --- | --- | --- |

c)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ametialaste käitumisreeglite raskes rikkumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigusnorme või eetilisi standardeid, mille esindaja ta on, või süülises tegevuses, mis mõjutab tema ametialast usaldusväärsust, kui selline tegevus osutab süülisele tahtlusele või raskele hooletusele, sealhulgas eelkõige järgmisele:

i)

hankemenetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või valikukriteeriumide täitmise või lepingu täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel;

| ii) | teiste ettevõtjatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

ii)

teiste ettevõtjatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil;

| iii) | intellektuaalomandi õiguste rikkumine; |
| --- | --- |

iii)

intellektuaalomandi õiguste rikkumine;

| iv) | püüe mõjutada hankemenetluse ajal hankija otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

iv)

püüe mõjutada hankemenetluse ajal hankija otsustusprotsessi;

| v) | püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda ettevõtjale hankemenetluses põhjendamatu eelise; |
| --- | --- |

v)

püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda ettevõtjale hankemenetluses põhjendamatu eelise;

| d) | lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ühes järgnevas rikkumises:






  i) | pettus nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga (7) koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

d)

lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et ettevõtja on süüdi ühes järgnevas rikkumises:

i)

pettus nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga (7) koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses;

| ii) | korruptsioon, nagu on määratletud nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga (8) koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (9) artikli 2 lõikes 1 ning hankija või ettevõtja asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest; |
| --- | --- |

ii)

korruptsioon, nagu on määratletud nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga (8) koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (9) artikli 2 lõikes 1 ning hankija või ettevõtja asukohariigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusest;

| iii) | osalemine kuritegelikus organisatsioonis, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (10) artiklis 2; |
| --- | --- |

iii)

osalemine kuritegelikus organisatsioonis, nagu on määratletud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (10) artiklis 2;

| iv) | rahapesu või terrorismi rahastamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (11) artiklis 1; |
| --- | --- |

iv)

rahapesu või terrorismi rahastamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (11) artiklis 1;

| v) | terroriaktide toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud vastavalt nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (12) artiklites 1 ja 3, või õigusrikkumisele üleskutsumine, sellele kaasaaitamine või sellele kihutamine ning selle katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4; |
| --- | --- |

v)

terroriaktide toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud vastavalt nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (12) artiklites 1 ja 3, või õigusrikkumisele üleskutsumine, sellele kaasaaitamine või sellele kihutamine ning selle katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4;

| vi) | laste tööjõu kasutamine või muud inimkaubanduse vormid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (13) artiklis 2; |
| --- | --- |

vi)

laste tööjõu kasutamine või muud inimkaubanduse vormid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (13) artiklis 2;

| e) | eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on ettevõtja peamiste kohustuste täitmise osas esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tulemusel on tulnud leping ennetähtaegselt lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja poolt tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus; |
| --- | --- |

e)

eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on ettevõtja peamiste kohustuste täitmise osas esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tulemusel on tulnud leping ennetähtaegselt lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja poolt tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus;

| f) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

f)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et ettevõtja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses.

7.2.   Toetuse andmise välistamine

Taotlejad jäetakse kaasrahastamisest kõrvale, kui toetuse andmise menetluse käigus on nad ühes järgmistest finantsmääruse artiklis 107 kirjeldatud olukordadest:

| a) | finantsmääruse artikli 106 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras; |
| --- | --- |

a)

finantsmääruse artikli 106 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras;

| b) | menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed toetuse andmise menetluses esitamata jätnud. |
| --- | --- |

b)

menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed toetuse andmise menetluses esitamata jätnud.

Selleks et tõendada vastavust välistamiskriteeriumidele, peab koordinaator elektroonilise avalduse esitamisel tegema linnukese asjaomasesse lahtrisse. Kui kaasrahastamine määratakse, peavad kõik toetusesaajad (mitme toetusesaajaga lepingu puhul) allkirjastama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad ei ole üheski finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 ja artiklites 107–109 osutatud olukorras. Taotlejad peaksid järgima osalejate portaali juhiseid.

8.   Valikukriteeriumid

8.1.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et säilitada oma tegevust kogu meetme rakendamise vältel ning osaleda projekti rahastamises.

Taotlejate finantssuutlikkust hinnatakse vastavalt finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 nõuetele. Hindamist ei teostata, kui:

| — | taotleja on avalik-õiguslik asutus; |
| --- | --- |

—

taotleja on avalik-õiguslik asutus;

| — | ELilt taotletav summa on ≤ 60 000 eurot; |
| --- | --- |

—

ELilt taotletav summa on ≤ 60 000 eurot;

Finantssuutlikkuse hindamisel nõutakse järgmisi dokumente:

| — | tulemiaruanne, bilanss viimasel eelarveaastal, mille kontod on suletud; |
| --- | --- |

—

tulemiaruanne, bilanss viimasel eelarveaastal, mille kontod on suletud;

| — | hiljuti asutatud üksuste korral võib eespool nimetatud dokumente asendada äriplaan. |
| --- | --- |

—

hiljuti asutatud üksuste korral võib eespool nimetatud dokumente asendada äriplaan.

Lisaks peab taotleja, kes taotleb ELilt ≥ 750 000 euro suurust summat (kohaldatav piirmäär taotleja kohta) esitama järgmise dokumendi:

| — | tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruanne, millega kinnitatakse viimase eelarveaasta raamatupidamise aruanne. Seda sätet ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes. |
| --- | --- |

—

tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruanne, millega kinnitatakse viimase eelarveaasta raamatupidamise aruanne. Seda sätet ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes.

Taotlejate finantssuutlikkust hinnatakse osalejate portaali kaudu.

8.2.   Tegevussuutlikus

Taotlejatel peavad olema meetme rakendamiseks vajalikud kutseoskused ja sobiv kvalifikatsioon.

Tõendusmaterjalina tuleb taotluse B osas esitada järgmine teave:

| — | taotleja kavandatud meetme haldamise ja rakendamise eest peamiselt vastutavate töötajate üldprofiilid (kvalifikatsioon ja kogemus); |
| --- | --- |

—

taotleja kavandatud meetme haldamise ja rakendamise eest peamiselt vastutavate töötajate üldprofiilid (kvalifikatsioon ja kogemus);

| — | taotlust esitava(te) organisatsiooni(de) tegevusaruanded või kirjeldus tegevustest, mida on tehtud kaasrahastamiskõlblikel tegevusaladel. |
| --- | --- |

—

taotlust esitava(te) organisatsiooni(de) tegevusaruanded või kirjeldus tegevustest, mida on tehtud kaasrahastamiskõlblikel tegevusaladel.

9.   Toetuse määramise kriteeriumid

Taotluse B osa eesmärk on hinnata taotlust toetuse määramise kriteeriumide alusel.

Üldiselt eeldatakse projektidelt tõhusat juhtimisstruktuuri, selget strateegiat ja oodatavate tulemuste täpset kirjeldust.

Iga taotluse sisu hinnatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele ja alakriteeriumidele.

| Kriteeriumid | Maksimumpunktid | Künnis |
| --- | --- | --- |
| 1. | Liidu mõõde |

Kriteeriumid

Maksimumpunktid

Künnis

1.

Liidu mõõde

20

14

| 2. | Projekti tehniline kvaliteet |
| --- | --- |

2.

Projekti tehniline kvaliteet

40

24

| 3. | Juhtimise kvaliteet |
| --- | --- |

3.

Juhtimise kvaliteet

10

6

| 4. | Eelarve ja kulutasuvus |
| --- | --- |

4.

Eelarve ja kulutasuvus

30

18

KOKKU

100

62

Taotlused, mis jäävad allapoole eespool osutatud üldist ja/või individuaalset künnist, lükatakse tagasi.

Iga põhikriteeriumi hindamisel tuleb arvesse võtta järgmisi alakriteeriume.

| 1. | Liidu mõõde






  a) | kavandatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete asjakohasus määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 loetletud üld- ja erieesmärkide, kõnealuse määruse artiklis 3 loetletud eesmärkide ning asjaomase temaatilise prioriteediga seoses kindlaks määratud prioriteetide, eesmärkide ja oodatavate tulemuste seisukohalt; |
| --- | --- | --- |

1.

Liidu mõõde

a)

kavandatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete asjakohasus määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 2 loetletud üld- ja erieesmärkide, kõnealuse määruse artiklis 3 loetletud eesmärkide ning asjaomase temaatilise prioriteediga seoses kindlaks määratud prioriteetide, eesmärkide ja oodatavate tulemuste seisukohalt;

| b) | kampaaniaga edastatav liidu mõõde; |
| --- | --- |

b)

kampaaniaga edastatav liidu mõõde;

| c) | projekti mõju liidu tasandil. |
| --- | --- |

c)

projekti mõju liidu tasandil.

| 2. | Projekti tehniline kvaliteet






  a) | turuanalüüsi kvaliteet ja asjakohasus; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti tehniline kvaliteet

a)

turuanalüüsi kvaliteet ja asjakohasus;

| b) | programmi strateegia, eesmärkide ja põhisõnumite sobivus; |
| --- | --- |

b)

programmi strateegia, eesmärkide ja põhisõnumite sobivus;

| c) | eesmärkidele ja sihtrühmadele sobivate tegevuste valik, tasakaalustatud teabevahetus, tegevustevaheline koostoime; |
| --- | --- |

c)

eesmärkidele ja sihtrühmadele sobivate tegevuste valik, tasakaalustatud teabevahetus, tegevustevaheline koostoime;

| d) | tegevuste selge ja sisutihe kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

tegevuste selge ja sisutihe kirjeldus;

| e) | kavandatud hindamismeetodite ja -näitajate kvaliteet. |
| --- | --- |

e)

kavandatud hindamismeetodite ja -näitajate kvaliteet.

| 3. | Juhtimise kvaliteet






  a) | projekti juhtimise ja haldamise struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.

Juhtimise kvaliteet

a)

projekti juhtimise ja haldamise struktuur;

| b) | kvaliteedikontrolli mehhanismid ja riskijuhtimine. |
| --- | --- |

b)

kvaliteedikontrolli mehhanismid ja riskijuhtimine.

| 4. | Eelarve ja kulutasuvus






  a) | investeeringutasuvus; |
| --- | --- | --- |

4.

Eelarve ja kulutasuvus

a)

investeeringutasuvus;

| b) | eelarve tasakaalustatud jaotus vastavalt eesmärkidele ja tegevuste ulatusele; |
| --- | --- |

b)

eelarve tasakaalustatud jaotus vastavalt eesmärkidele ja tegevuste ulatusele;

| c) | hinnanguliste kulude ja tulemuste vastavus; |
| --- | --- |

c)

hinnanguliste kulude ja tulemuste vastavus;

| d) | taotluse esitanud organisatsiooni tegevuste elluviimiseks vajalike töötajate/tööpäevade realistlik kavandamine, sealhulgas projekti koordineerimise kulud. |
| --- | --- |

d)

taotluse esitanud organisatsiooni tegevuste elluviimiseks vajalike töötajate/tööpäevade realistlik kavandamine, sealhulgas projekti koordineerimise kulud.

Pärast hindamist pannakse kõik rahastamiskõlblikud taotlused punktide kogusumma põhjal pingeritta. Kõige kõrgemal positsioonil oleva(te)le taotlusele/taotlustele määratakse kaasrahastamine lähtuvalt olemasolevatest eelarvevahenditest.

Eraldi pingerida koostatakse iga prioriteetse teema kohta, mis on loetletud käesoleva konkursikutse punktis 6.2.

Kui sama pingerea eesotsas on kaks või enam sama punktiarvuga taotlust, siis valitakse taotlus(ed), mis võimaldab/võimaldavad toodete või sihtturgude mitmekesistamist. See tähendab, et kahest võrdsest taotlusest valib komisjon kõigepealt selle, mille sisu (esiteks toodete ja teiseks sihtturgude osas) ei ole veel pingereas esindatud. Kui seda kriteeriumi ei ole võimalik kohaldada, valib komisjon kõigepealt programmi, mis sai toetuse määramise üksikkriteeriumide eest suurima punktisumma. Ta võrdleb esmalt liidu mõõtme eest saadud punktisummat, seejärel tehnilise kvaliteedi punktisummat ning lõpuks eelarve ja kulutõhususe punktisummat.

10.   Juriidilised kohustused

Rahastamiseks soovitatud taotluste koordinaatoreid kutsutakse üles osalema kohanemisfaasis enne toetuslepingu allkirjastamist; kohanemine teostatakse veebipõhise toetuse ettevalmistamise süsteemi (SYGMA) kaudu. Kui see õnnestub, allkirjastatakse selle tulemusena eurodes koostatud toetusleping, milles on täpsustatud tingimused ja rahastamismäär.

Esmalt allkirjastab toetuslepingu elektrooniliselt konsortsiumi nimel koordinaator ja seejärel Chafea. Kõik kaastoetusesaajad peavad toetuslepinguga liituma, allkirjastades elektrooniliselt ühinemisdokumendi.

11.   Finantssätted

Finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades (14) on määratletud mitut riiki hõlmavate programmide kohaldamise eeskirjad.

11.1.   Üldpõhimõtted

| a) | Mittekumuleeruv toetus
  Igale meetmele võib anda ELi eelarvest ainult ühe toetuse.
  Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid liidu eelarvest kaks korda.
  Taotlejad nimetavad sellise liidupoolse rahastamise muud rahastamisallikad ja summad, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud samal eelarveaastal sama meetme või meetme osa jaoks või oma tegevuse jaoks (tegevustoetused), samuti mis tahes muu rahastamise, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud sama meetme jaoks. |
| --- | --- |

a)

Mittekumuleeruv toetus

Igale meetmele võib anda ELi eelarvest ainult ühe toetuse.

Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid liidu eelarvest kaks korda.

Taotlejad nimetavad sellise liidupoolse rahastamise muud rahastamisallikad ja summad, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud samal eelarveaastal sama meetme või meetme osa jaoks või oma tegevuse jaoks (tegevustoetused), samuti mis tahes muu rahastamise, mille nad on saanud või mida nad on taotlenud sama meetme jaoks.

| b) | Tagasiulatuva jõu puudumine
  Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.
  Juba alustatud meetme jaoks võib toetust anda üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et meetme alustamine enne toetuslepingu sõlmimist oli vajalik.
  Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva. |
| --- | --- |

b)

Tagasiulatuva jõu puudumine

Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.

Juba alustatud meetme jaoks võib toetust anda üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et meetme alustamine enne toetuslepingu sõlmimist oli vajalik.

Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva.

| c) | Kaasrahastamine
  Kaasrahastamine tähendab, et meetme rakendamiseks vajalikke vahendeid ei rahastata täies ulatuses ELi rahalisest toetusest.
  Ülejäänud kulud jäävad eranditult taotlust esitava organisatsiooni kanda. Organisatsiooni liikmed võivad toetusesaajat kaasrahastada, et katta meetme alusel rahastamiskõlblikke kulusid, ja seda käsitatakse tuluna. |
| --- | --- |

c)

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine tähendab, et meetme rakendamiseks vajalikke vahendeid ei rahastata täies ulatuses ELi rahalisest toetusest.

Ülejäänud kulud jäävad eranditult taotlust esitava organisatsiooni kanda. Organisatsiooni liikmed võivad toetusesaajat kaasrahastada, et katta meetme alusel rahastamiskõlblikke kulusid, ja seda käsitatakse tuluna.

| d) | Tasakaalus eelarve
  Meetme hinnanguline eelarve tuleb esitada taotlusvormi A osas. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.
  Eelarve koostatakse eurodes.
  Kui taotlejad kavatsevad teha kulutusi muus vääringus kui euro, peavad nad kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas:
  http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm |
| --- | --- |

d)

Tasakaalus eelarve

Meetme hinnanguline eelarve tuleb esitada taotlusvormi A osas. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

Eelarve koostatakse eurodes.

Kui taotlejad kavatsevad teha kulutusi muus vääringus kui euro, peavad nad kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas:

http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm

| e) | Rakenduslepingud/allhanked
  Kui meetme rakendamiseks vaja sõlmida hankeleping (rakendusleping), sõlmib toetusesaaja lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse või vajaduse korral madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti ning säilitades dokumendid kontrollimiseks.
  Kui taotlust esitav organisatsioon on avaliku sektori asutus direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 4 tähenduses, peab ta valima alltöövõtjad kooskõlas kõnealust direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktidega.
  Alltöövõtt, st taotluses kirjeldatud meetme osaks olevate teatud ülesannete või tegevuste allhange, peab vastama eespool osutatud rakenduslepingute suhtes kehtivatele üldistele tingimustele ning lisaks järgmistele tingimustele:






  — | see peab olema meetme laadi ja rakendusvajadusi arvestades põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

e)

Rakenduslepingud/allhanked

Kui meetme rakendamiseks vaja sõlmida hankeleping (rakendusleping), sõlmib toetusesaaja lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse või vajaduse korral madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti ning säilitades dokumendid kontrollimiseks.

Kui taotlust esitav organisatsioon on avaliku sektori asutus direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 4 tähenduses, peab ta valima alltöövõtjad kooskõlas kõnealust direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktidega.

Alltöövõtt, st taotluses kirjeldatud meetme osaks olevate teatud ülesannete või tegevuste allhange, peab vastama eespool osutatud rakenduslepingute suhtes kehtivatele üldistele tingimustele ning lisaks järgmistele tingimustele:

—

see peab olema meetme laadi ja rakendusvajadusi arvestades põhjendatud;

| — | meetmete põhitegevuste (st meetme tehniline ja finantsjuhtimine ning strateegia haldamine) puhul ei või alltöövõttu kasutada; |
| --- | --- |

—

meetmete põhitegevuste (st meetme tehniline ja finantsjuhtimine ning strateegia haldamine) puhul ei või alltöövõttu kasutada;

| — | see peab olema taotluse tehnilises ja rahastamist käsitlevas osas selgelt väljendatud. |
| --- | --- |

—

see peab olema taotluse tehnilises ja rahastamist käsitlevas osas selgelt väljendatud.

Allhanked üksustelt, kellel on toetusesaajaga struktuuriline seos

Allhankelepinguid võib sõlmida ka üksustega, kellel on struktuuriline seos toetusesaajaga, kuid üksnes juhul, kui hind ei ületa üksuse kantud tegelikke kulusid (st ilma kasumimarginaalita).

Selliste üksuste ülesanded peavad olema selgelt sätestatud taotluse tehnilises osas.

11.2.   Rahastamisvormid

Kaasrahastamine toimub teatava osa tegelikult kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamisena. See hõlmab ka meetme rakendamisega seotud kaudseid kulusid katvat kindlat määra (4 % rahastamiskõlblikest personalikuludest) (15).

Maksimaalne taotletav summa

ELi toetuse maksimaalne kaasrahastamismäär on:

| — | mitut riiki hõlmavatele programmidele siseturul ja kolmandates riikides: 80 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

mitut riiki hõlmavatele programmidele siseturul ja kolmandates riikides: 80 % programmi rahastamiskõlblikest kuludest;

| — | kui taotlejad on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi, (16) on toetuse osakaal 85 %. |
| --- | --- |

—

kui taotlejad on asutatud liikmesriigis, kes saab 1. jaanuaril 2014 või pärast seda ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohast rahalist abi, (16) on toetuse osakaal 85 %.

Seda kohaldatakse üksnes nende toetuste suhtes, millele Chafea on alla kirjutanud enne kuupäeva, millest alates asjaomane liikmesriik enam kõnealust rahalist abi ei saa.

Seega tuleb osa hinnangulisse eelarvesse kantud rahastamiskõlblikest kogukuludest katta muudest allikatest kui ELi toetus (kaasrahastamise põhimõte).

Rahastamiskõlblikud kulud

Rahastamiskõlblikud kulud on toetusesaaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile toetuslepingu artiklis 6 osutatud kriteeriumidele.

| — | Rahastamiskõlblikud (otsesed ja kaudsed) kulud on esitatud toetuslepingus (vt artikli 6 lõiked 1, 2 ja 3). |
| --- | --- |

—

Rahastamiskõlblikud (otsesed ja kaudsed) kulud on esitatud toetuslepingus (vt artikli 6 lõiked 1, 2 ja 3).

| — | Rahastamiskõlbmatud kulud on esitatud toetuslepingus (vt artikli 6 lõige 4). |
| --- | --- |

—

Rahastamiskõlbmatud kulud on esitatud toetuslepingus (vt artikli 6 lõige 4).

Toetuse lõppsumma arvutamine

Lõplik toetussumma sõltub sellest, millises ulatuses meedet vastavalt lepingu tingimustele tegelikult rakendatakse.

Summa arvutab Chafea pärast lõppmakse tasumist järgmiste etappide kohaselt.

| 1) | Hüvitismäära kohaldamine rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

1)

Hüvitismäära kohaldamine rahastamiskõlblikele kuludele

| 2) | Toetussumma piiramine maksimaalse toetussummaga |
| --- | --- |

2)

Toetussumma piiramine maksimaalse toetussummaga

| 3) | Mahaarvamiste tegemine kasumi mittetaotlemise reegli tõttu |
| --- | --- |

3)

Mahaarvamiste tegemine kasumi mittetaotlemise reegli tõttu

| 4) | Mahaarvamiste tegemine puuduliku rakendamise või muude kohustuste täitmata jätmise tõttu |
| --- | --- |

4)

Mahaarvamiste tegemine puuduliku rakendamise või muude kohustuste täitmata jätmise tõttu

ELi toetuste eesmärk ega tagajärg ei või olla meetme raames kasumi teenimine. „Kasum“ on 1. ja 2. etapi järel saadud summat (millele on liidetud meetme kogutulud) ületav osa, mis on meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummast suurem.

Kasumi teenimise korral on Chafeal õigus sisse nõuda see osa kasumist, mis vastab ELi maksete osakaalule meetme rakendamise käigus toetusesaaja(te) poolt tegelikult kantud rahastamiskõlblikes kuludes. Partner (koordinaator või muu toetusesaaja), kes taotleb ELilt ≤ 60 000 euro suurust summat, on selle sätte järgimisest vabastatud.

11.3.   Toetuste maksmise kord

Eelmakse, mis vastab 20 % toetussummast, kantakse koordinaatorile üle vastavalt toetuslepingus (artikli 16 lõige 2) sätestatud tingimustele.

Vahemakse(d) makstakse koordinaatorile vastavalt toetuslepingus (artikli 16 lõige 3) sätestatud tingimustele. Vahemakse(d) on mõeldud vastava(te) aruandlusperioodi(de) vältel programmi rakendamisel tekkinud rahastamiskõlblike kulude hüvitamiseks.

Eel- ja vahemakse(te) kogusumma ei või ületada 90 % toetuse maksimumsummast.

Chafea määrab lõppmakse kindlaks toetuse lõppsumma arvutamise põhjal vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele.

Kui varasemate maksete kogusumma on lõplikust toetussummast suurem, toimub lõppmakse asemel tagasinõudmine.

11.4.   Eelmaksetagatis

Kui taotleja finantssuutlikkus ei ole piisav, võidakse nõuda eelmaksest suuremat eelmaksetagatist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Kui seda nõutakse, esitab rahalise tagatise eurodes Euroopa Liidu liikmesriigis asuv pank või tunnustatud finantseerimisasutus. Pangakontodel blokeeritud summasid ei võeta finantstagatisena arvesse.

Tagatise võib asendada kolmanda isiku solidaartagatisega või sama toetuslepingu osapoolteks olevate meetmetoetuse saajate ühistagatisega.

Tagatise andja vastutab kui esimesel nõudmisel väljamakstava tagatise andja ega või nõuda, et Chafea esitaks esmalt nõuded põhivõlgniku (s.o asjaomase toetusesaaja) vastu.

Eelmaksetagatis jääb selgesõnaliselt jõusse kuni lõppmakse tasumiseni ja kui lõppmakse asemel toimub tagasinõudmine, selle ajani, kui toetusesaaja võlateatest teavitamisest on möödunud kolm kuud.

Tagatist ei nõuta toetusesaajatelt, kellele makstav ELi toetus on ≤ 60 000 eurot (madala maksumusega toetused).

12.   Avalikustamine

12.1.   Toetusesaajate poolt

Toetusesaajad peavad selgelt näitama Euroopa Liidu osalust kõikides tegevustes, mille jaoks toetust kasutati.

Sellega seoses tuleb toetusesaajatel seada kõigis väljaannetes, plakatitel, programmides ja muudel kaasrahastatud projekti raames valmistatud toodetel esikohale Euroopa Liidu nimi ja embleem.

Euroopa embleemi graafilist reprodutseerimist käsitlevad eeskirjad on esitatud institutsioonidevahelises stiilijuhises (17).

Lisaks peab kogu visuaalsel materjalil, mis valmib Euroopa Liidu kaasrahastatava müügiedendusprogrammi raames, olema tunnuslause „Enjoy, it’s from Europe“.

Tunnuslause kasutamise juhiseid ja kõiki graafilisi faile on võimalik alla laadida Europa serveri müügiedendust käsitlevalt veebisaidilt (18).

Kogu kirjalik materjal, st brošüürid, plakatid, teabelehed, bännerid, stendid, trükireklaamid, ajaleheartiklid, veebisaidid (välja arvatud väikesed meened), peaks sisaldama toetuslepingus täpsustatud tingimuste kohast selgitavat märget, et väljendatakse autori seisukohti. Euroopa Komisjon / amet ei võta vastutust materjalis sisalduva teabe võimaliku kasutamise eest.

12.2.   Chafea poolt

Kogu teave majandusaasta jooksul antud toetuste kohta avaldatakse Chafea veebisaidil hiljemalt toetuste andmise aastale järgneva aasta 30. juunil.

Chafea avaldab järgmise teabe:

| — | toetusesaaja (juriidiline isik) nimi; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja (juriidiline isik) nimi;

| — | toetusesaaja aadress, kui tegemist on juriidilise isikuga, või NUTS 2. tasandi piirkond, (19) kui tegemist on füüsilise isikuga ja kui tema elukoht on ELis, või võrdväärse tasandi piirkond, kui tema elukoht on väljaspool ELi; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja aadress, kui tegemist on juriidilise isikuga, või NUTS 2. tasandi piirkond, (19) kui tegemist on füüsilise isikuga ja kui tema elukoht on ELis, või võrdväärse tasandi piirkond, kui tema elukoht on väljaspool ELi;

| — | toetatav meede; |
| --- | --- |

—

toetatav meede;

| — | toetuse summa. |
| --- | --- |

—

toetuse summa.

13.   Andmekaitse

Konkursikutsetele vastamisega kaasneb alati isikuandmete (nt kaasrahastatud meetmes osalejate nimi, aadress, ja elulookirjeldus) salvestamine ja töötlemine. Niisuguseid andmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Juhul kui ei ole märgitud teisiti, on kõik esitatud küsimused ja nõutud isikuandmed vajalikud selleks, et hinnata taotlust toetustaotluste esitamise kutse tehnilise kirjelduse alusel, ning rakendusamet/komisjon või rakendusameti/komisjoni nimel ja vastutusel tegutsevad kolmandad isikud töötlevad neid andmeid üksnes sellel eesmärgil. Andmesubjekte võidakse teavitada töötlemistoimingute edasistest üksikasjadest, nende õigustest ja sellest, kuidas õigusi rakendada, viidates isikuandmete kaitse avaldusele, mis on avaldatud osalejate portaalis:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/legal_notices.html

ja ameti veebisaidil:

http://ec.europa.eu/chafea/about/data_protection.html.

Taotlejatel palutakse regulaarselt kontrollida isikuandmete kaitse avaldust, et olla nõuetekohaselt teavitatud võimalikust ajakohastamisest, mis võib toimuda taotluste esitamiseks tähtajaks või pärast seda. Toetusesaajad võtavad juriidilise kohustuse teavitada oma töötajaid ameti teostatavatest asjaomastest töötlemistoimingutest. Selleks peavad nad töötajatele esitama ameti poolt osalejate portaalis avaldatud isikuandmete kaitse avaldused enne, kui töötajate andmed ametile edastatakse. Isikuandmed võidakse kohaldatavate sätete kohaselt registreerida Euroopa Komisjoni varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, mis on sätestatud finantsmääruse artiklites 105a ja 108.

14.   Taotluste esitamise kord

Taotlused tuleb esitada elektroonilise taotlemise süsteemi kaudu punktis 5 sätestatud tähtajaks aadressil

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html

Enne taotluse esitamist:

| 1. | Leidke projektikonkurss:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html |
| --- | --- |

1.

Leidke projektikonkurss:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/agrip/index.html

| 2. | Looge taotluse esitamiseks konto:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html |
| --- | --- |

2.

Looge taotluse esitamiseks konto:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html

| 3. | Registreerige kõik partnerid toetusesaajate registri kaudu:
  http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html |
| --- | --- |

3.

Registreerige kõik partnerid toetusesaajate registri kaudu:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html

Taotlejatele teatakse valikuprotsessi tulemustest kirjalikult.

Taotluse esitamisega nõustub taotleja käesolevas projektikonkursis ja selles osutatud dokumentides kirjeldatud menetluste ja tingimustega.

Pärast taotluste esitamise tähtpäeva ei ole lubatud taotlusi muuta. Kui tekib vajadus selgitada teatavaid küsimusi või parandada tehnilisi vigu, võib komisjon/amet võtta taotlejaga ühendust hindamisprotsessi vältel (20).

Kontaktandmed

Veebipõhise elektroonilise taotlemise süsteemiga seotud küsimuste korral pöörduge IT-kasutajatoe poole, mis on sel eesmärgil loodud osalejate portaali veebisaidile

http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=enquiries

Muude küsimuste korral pöörduge Chafea kasutajatoe poole: +352 430136611, e-posti aadress: CHAFEA-AGRI-CALLS@ec.europa.eu, tööpäeviti kl 9.30–12.00 ja 14.30–17.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Kasutajatugi ei tööta nädalavahetustel ega riigipühadel.

Korduma kippuvad küsimused avaldatakse Chafea veebisaidil

http://ec.europa.eu/chafea/agri/faq.html

Käesoleva projektikonkursiga seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimine või taotluse esitamine) tuleb alati selgelt viidata käesolevale konkreetsele projektikonkursile. Kui elektrooniline teabevahetussüsteem on väljastanud taotluse tunnuse, peab taotleja kasutama kõnealust numbrit kogu järgnevas kirjavahetuses.

Lisatud dokumendid

| — | Taotlusvorm |
| --- | --- |

—

Taotlusvorm

| — | Toetuslepingu näidis (ühe ja mitme toetusesaajaga versioon) |
| --- | --- |

—

Toetuslepingu näidis (ühe ja mitme toetusesaajaga versioon)

| — | Taotluste esitamise juhend |
| --- | --- |

—

Taotluste esitamise juhend

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).

(2)  Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1829, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta (ELT L 266, 13.10.2015, lk 3).

(3)  Komisjoni 7. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1831, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 266, 13.10.2015, lk 14).

(4)  Komisjoni 9. novembri 2016. aasta rakendusotsus, millega võetakse vastu 2017. aasta tööprogramm siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EL) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (ELT L 404, 30.12.2006, lk 9).

(*1)  Teema A alla kuuluvate kampaaniate põhisõnum ei tohiks olla liidu mahepõllumajanduslik tootmine.

(6)  Finantsmääruse artikkel 106 ja selle vastavad kohaldamiseeskirjad, mis on vastu võetud määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, viimati muudetud vastavalt määrusega (EL, Euratom) 2015/1929 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/2462.

(7)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48.

(8)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.

(9)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsus 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (ELT L 192, 31.7.2003, lk 54).

(10)  Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsus 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (ELT L 300, 11.11.2008, lk 42).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

(12)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

(15)  Taotleja tähelepanu juhitakse asjaolule, et juhul, kui ta saab tegevustoetust, ei ole kaudsed kulud rahastamiskõlblikud.

(16)  Käesoleva projektikonkursi avaldamise kuupäeval: Kreeka.

(17)  http://publications.europa.eu/code/en/en-5000100.htm.

(18)  http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/index_en.htm.

(19)  Komisjoni 1. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 105/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 39, 10.2.2007, lk 1).

(20)  Finantsmääruse artikkel 96.

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/38

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Oslo tingrett esitas 6. jaanuaril 2016 seoses kohtuasjaga Synnøve Finden vs. Staten v/Landbruks- og matdepartmentet

(kohtuasi E-1/16)

(2017/C 9/08)

Oslo tingrett (Oslo ringkonnakohus) esitas 6. jaanuari 2016. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse 18. jaanuaril 2016, EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Synnøve Finden vs. Staten v/Landbruks- og matdepartmentet (Norra riik, keda esindab põllumajandus- ja toiduministeerium) järgmistes küsimustes, mis on seotud 29. juuni 2007. aasta määrusega nr 832 piima hindade võrdsustamise süsteemi kohta (edaspidi „määrus“):

| 1.1. | Kas kohus peab võtma määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise korra seaduslikkuse üle otsustamisel arvesse EMP lepingu artiklis 31 osutatud asutamisvabadust käsitlevaid eeskirju? |
| --- | --- |

1.1.

Kas kohus peab võtma määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise korra seaduslikkuse üle otsustamisel arvesse EMP lepingu artiklis 31 osutatud asutamisvabadust käsitlevaid eeskirju?

| 1.2. | Kui kohus peab võtma seoses määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi seaduslikkusega arvesse EMP lepingu artiklit 31, kas siis puutub EMP lepingu artikkel 31 asjasse üksnes juhul, kui juhtum hõlmab piiriülest elementi? |
| --- | --- |

1.2.

Kui kohus peab võtma seoses määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi seaduslikkusega arvesse EMP lepingu artiklit 31, kas siis puutub EMP lepingu artikkel 31 asjasse üksnes juhul, kui juhtum hõlmab piiriülest elementi?

| 1.3. | Kui kohus peab võtma seoses määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi seaduslikkusega arvesse EMP lepingu artiklit 31, kas siis puutub EMP lepingu artikkel 31 asjasse üksnes nn protokolli 3 kohaste toodete puhul, või loetakse abi kõigi tootekategooriatega seotud transpordiabiks isegi juhul, kui transport piirdub asjaomase osapoole oma toodetega? |
| --- | --- |

1.3.

Kui kohus peab võtma seoses määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi seaduslikkusega arvesse EMP lepingu artiklit 31, kas siis puutub EMP lepingu artikkel 31 asjasse üksnes nn protokolli 3 kohaste toodete puhul, või loetakse abi kõigi tootekategooriatega seotud transpordiabiks isegi juhul, kui transport piirdub asjaomase osapoole oma toodetega?

| 2.1. | Kas määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise kord nõuab EFTA järelevalveameti eelnevat teavitamist vastavalt EMP lepingu artiklile 60? |
| --- | --- |

2.1.

Kas määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise kord nõuab EFTA järelevalveameti eelnevat teavitamist vastavalt EMP lepingu artiklile 60?

| 2.2. | Kui määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise kord nõuab EFTA järelevalveameti eelnevat teavitamist vastavalt EMP lepingu artiklile 60, kas see puudutab siis üksnes nn protokolli 3 kohaseid tooteid või loetakse abi kõigi tootekategooriatega seotud transpordiabiks? |
| --- | --- |

2.2.

Kui määruse 8. jao kolmandas lõigus nimetatud abi andmise kord nõuab EFTA järelevalveameti eelnevat teavitamist vastavalt EMP lepingu artiklile 60, kas see puudutab siis üksnes nn protokolli 3 kohaseid tooteid või loetakse abi kõigi tootekategooriatega seotud transpordiabiks?

---

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/39

---

EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi

(Kohtuasi E-17/16)

(2017/C 9/09)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, B-1040 Brüssel, keda esindavad Carsten Zatschler ja Marlene Lie Hakkebo, on esitanud 17. novembril 2016 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1c viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/127/EÜ, millega muudetakse seoses pestitsiididega töötlemise masinatega direktiivi 2006/42/EÜ), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1c viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/127/EÜ, millega muudetakse seoses pestitsiididega töötlemise masinatega direktiivi 2006/42/EÜ), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited:

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 9. aprilliks 2016 täitnud EFTA järelevalveameti 9. veebruari 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/127/EÜ (millega muudetakse seoses pestitsiididega töötlemise masinatega direktiivi 2006/42/EÜ) (edaspidi „direktiiv“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1c ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 9. aprilliks 2016 täitnud EFTA järelevalveameti 9. veebruari 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/127/EÜ (millega muudetakse seoses pestitsiididega töötlemise masinatega direktiivi 2006/42/EÜ) (edaspidi „direktiiv“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1c ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks.

---

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/40

---

EFTA järelevalveameti 17. novembril 2016 Islandi vastu esitatud hagi

(Kohtuasi E-18/16)

(2017/C 9/10)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, B-1040 Brüssel, keda esindavad Carsten Zatschler ja Marlene Lie Hakkebo, on esitanud 17. novembril 2016 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | tuvastaks, et Island on jätnud võtmata EMP lepingu II lisa XV peatüki punktis l2zzq viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta), nagu seda on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, siseriiklikku õiguskorda ülevõtmiseks vajalikud meetmed vastavalt EMP lepingu artiklile 7. |
| --- | --- |

1.

tuvastaks, et Island on jätnud võtmata EMP lepingu II lisa XV peatüki punktis l2zzq viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta), nagu seda on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, siseriiklikku õiguskorda ülevõtmiseks vajalikud meetmed vastavalt EMP lepingu artiklile 7.

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited:

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 2. maiks 2016 täitnud EFTA järelevalveameti 2. märtsi 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (edaspidi „õigusakt“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XV peatüki punktis l2zzq ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 2. maiks 2016 täitnud EFTA järelevalveameti 2. märtsi 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (edaspidi „õigusakt“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XV peatüki punktis l2zzq ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja õigusakti rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja õigusakti rakendamiseks.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/41

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8207 – Emerson Electric / Pentair valves and controls business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 9/11)

| 1. | 3. jaanuaril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Emerson Electric Company („Emerson“, USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Pentair plc („Pentair“, Ühendkuningriik) klappide ja juhtseadiste ärivaldkonna üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

3. jaanuaril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Emerson Electric Company („Emerson“, USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Pentair plc („Pentair“, Ühendkuningriik) klappide ja juhtseadiste ärivaldkonna üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Emerson: tehnoloogia- ja tehniliste toodete väljatöötamine ja tarnimine protsessijuhtimise, tööstusautomaatika, elektrivõrkude, kliimatehnoloogia ning äri- ja elukondlike lahenduste valdkonnas. Emerson toodab paljudele tööstussektoritele klappe, juhtseadiseid, mõõteriistu ja automatiseerimistooteid. Emerson tegutseb üleilmselt;
  —   ettevõtja Pentair klappide ja juhtseadiste ärivaldkond: üleilmsetele tööstus- ja energiaprojektidele klappide, ajamite, mõõteriistade ja automaatika projekteerimine, tootmine, turustamine, turundamine ja hooldamine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Emerson: tehnoloogia- ja tehniliste toodete väljatöötamine ja tarnimine protsessijuhtimise, tööstusautomaatika, elektrivõrkude, kliimatehnoloogia ning äri- ja elukondlike lahenduste valdkonnas. Emerson toodab paljudele tööstussektoritele klappe, juhtseadiseid, mõõteriistu ja automatiseerimistooteid. Emerson tegutseb üleilmselt;

—   ettevõtja Pentair klappide ja juhtseadiste ärivaldkond: üleilmsetele tööstus- ja energiaprojektidele klappide, ajamite, mõõteriistade ja automaatika projekteerimine, tootmine, turustamine, turundamine ja hooldamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8207 – Emerson Electric / Pentair valves and controls business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8207 – Emerson Electric / Pentair valves and controls business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 12.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 9/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 9/42

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2017/C 9/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„HUILE D’OLIVE DE CORSE“ / „HUILE D’OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA“

ELi nr: PDO-FR-02123 – 24.2.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat A.O.C. Oliu di Corsica |
| --- |
| 26, quartier de la Poste |
| 20260 Lumio |
| PRANTSUSMAA/FRANCE |
| Tel +33 495566497 |
| Faks +33 495551660 |
| E-post: oliudicorsica@orange.fr |

Syndicat A.O.C. Oliu di Corsica

26, quartier de la Poste

20260 Lumio

PRANTSUSMAA/FRANCE

Tel +33 495566497

Faks +33 495551660

E-post: oliudicorsica@orange.fr

Kaitstud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ ühendus hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja töötlejaid-turustajaid ning sellel ühendusel on õiguspärane huvi muudatustaotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu [riiklikud nõuded, taotlejate rühma kontaktandmed, maatükkide kindlakstegemise kord, kontrolliasutus] |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu [riiklikud nõuded, taotlejate rühma kontaktandmed, maatükkide kindlakstegemise kord, kontrolliasutus]

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Punkt „Toote kirjeldus“

Seda punkti on täpsustatud ja täiendatud, et võtta paremini arvesse tootjate traditsioonilist oskusteavet ja oliivikasvatustavasid. Kirjeldusse on lisatud täiendav märge „traditsiooniline koristusviis“, mis hõlmab loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õli. Selline õli oli hõlmatud juba algse registreerimistaotlusega, mis põhines toote küllalt üldisel määratlusel, kuid seda koristusviisi ei olnud eraldi välja toodud. Tehtav eristus annab tunnistust taotlejate rühma soovist toodet paremini iseloomustada ja määratleda ning anda tarbijale konkreetset teavet viljade koristamismeetodi kohta.

| — | Pärast päritolunimetuse tunnustamist tehtud kontrollide põhjal on täiendatud organoleptilist kirjeldust, et toodet paremini määratleda. Toote värvusega seotud sätteid ei ole muudetud.
  Seega on esialgne sõnastus:

  „„Huile d’olive de Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ („Korsika oliiviõli“) on maheda maitsega õli, millel vürtsikus ja kibedus peaaegu puuduvad. Õlil on kuivatatud puuvilju, küpsetisi ja Korsika võsastiku taimi meenutav hõrk aroom. Värvigamma ulatub kahvatukollasest helekollaseni, võimalik rohekas varjund.“

  asendatud järgmisega: „Õli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ iseloomustab mandlit, artišokki, heina, kuivatatud puuvilju või õunu meenutav lõhn. Õli värvus ulatub õlekollasest helekollaseni ja sellel on rohekas varjund.“
  Traditsioonilise koristusviisi märke kasutuselevõtuga loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õlide puhul kaasnes ka selle koristusviisiga seotud täiendavate organoleptiliste omaduste lisamine: õli on maitsmisel mahe ja tugeva maitsega, sellel on järgmised domineerivad lõhnanüansid: mustad oliivid, kuivatatud hein, kuivatatud puuviljad (mandel, Kreeka pähkel, sarapuupähkel), Korsika võsastiku taimed, seened ja alusmets. |
| --- | --- |

—

Pärast päritolunimetuse tunnustamist tehtud kontrollide põhjal on täiendatud organoleptilist kirjeldust, et toodet paremini määratleda. Toote värvusega seotud sätteid ei ole muudetud.

Seega on esialgne sõnastus:

„„Huile d’olive de Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ („Korsika oliiviõli“) on maheda maitsega õli, millel vürtsikus ja kibedus peaaegu puuduvad. Õlil on kuivatatud puuvilju, küpsetisi ja Korsika võsastiku taimi meenutav hõrk aroom. Värvigamma ulatub kahvatukollasest helekollaseni, võimalik rohekas varjund.“

asendatud järgmisega: „Õli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ iseloomustab mandlit, artišokki, heina, kuivatatud puuvilju või õunu meenutav lõhn. Õli värvus ulatub õlekollasest helekollaseni ja sellel on rohekas varjund.“

Traditsioonilise koristusviisi märke kasutuselevõtuga loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õlide puhul kaasnes ka selle koristusviisiga seotud täiendavate organoleptiliste omaduste lisamine: õli on maitsmisel mahe ja tugeva maitsega, sellel on järgmised domineerivad lõhnanüansid: mustad oliivid, kuivatatud hein, kuivatatud puuviljad (mandel, Kreeka pähkel, sarapuupähkel), Korsika võsastiku taimed, seened ja alusmets.

| — | Õli mõruduse ja vürtsikuse (või teravuse) tasemed on kindlaks määratud ja sätestatud tootespetsifikaadis: oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ mõruduse ja vürtsikuse tase võib olla kuni 3 punkti rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaala (0–10) kohaselt. Võrreldes esialgse määratlusega („millel vürtsikus ja kibedus peaaegu puuduvad“) on näitajaid mõnevõrra suurendatud seoses uute oliiviistanduste arendamisega ja nende ajakohastamisega. Mehhaniseeritud koristusmeetodite kasutuselevõtt on tinginud veidi vähem küpsenud oliivide kasutamise, sellega seoses on õli mõruduse ja vürtsikuse tase mõnevõrra suurem. Märkega „traditsiooniline koristusviis“ tähistatud õli valmistatakse loomulikult mahalangenud oliividest, mis on küpsemad. Neist oliividest saadud õli on pigem õrnamaitseline, selle mõruduse ja vürtsikuse tase ei ületa rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaalal 1 punkti. |
| --- | --- |

—

Õli mõruduse ja vürtsikuse (või teravuse) tasemed on kindlaks määratud ja sätestatud tootespetsifikaadis: oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ mõruduse ja vürtsikuse tase võib olla kuni 3 punkti rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaala (0–10) kohaselt. Võrreldes esialgse määratlusega („millel vürtsikus ja kibedus peaaegu puuduvad“) on näitajaid mõnevõrra suurendatud seoses uute oliiviistanduste arendamisega ja nende ajakohastamisega. Mehhaniseeritud koristusmeetodite kasutuselevõtt on tinginud veidi vähem küpsenud oliivide kasutamise, sellega seoses on õli mõruduse ja vürtsikuse tase mõnevõrra suurem. Märkega „traditsiooniline koristusviis“ tähistatud õli valmistatakse loomulikult mahalangenud oliividest, mis on küpsemad. Neist oliividest saadud õli on pigem õrnamaitseline, selle mõruduse ja vürtsikuse tase ei ületa rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaalal 1 punkti.

| — | Toote kvaliteedi säilitamise huvides on kindlaks määratud ja tootespetsifikaadis sätestatud õli peroksiidarv. Tuginedes toote analüüsi tulemustele, peab kõnealune peroksiidarv oliiviõli esmakordsel turustamisel olema 16 mekv O2/kg. |
| --- | --- |

—

Toote kvaliteedi säilitamise huvides on kindlaks määratud ja tootespetsifikaadis sätestatud õli peroksiidarv. Tuginedes toote analüüsi tulemustele, peab kõnealune peroksiidarv oliiviõli esmakordsel turustamisel olema 16 mekv O2/kg.

2

5.2.   Punkt „Päritolutõend“

Punkt „Päritolutõend“

Võttes arvesse riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, on punkti „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast“ konsolideeritud ning selles on esitatud eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustused, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järelevalve.

Sellega seoses on mu hulgas ette nähtud, et kontrolliasutus peab ettevõtjad heaks kiitma, tunnistades, et ettevõtjad suudavad täita kõnealuse tootespetsifikaadi nõudeid.

Lisaks leiavad selles punktis kajastamist mitmete õigussätete täiendused ja muudatused, mis hõlmavad asjaomaste toodete tootmise jälgitavust ja tootespetsifikaadis toodud nõuetele vastavuse kontrollimist tagavaid registreid ja deklaratsioone.

5.3.   Punkt „Tootmismeetod“

Punkt „Tootmismeetod“

Tootmismeetodi kirjeldust on muudetud, peamised muudatused puudutavad järgmist.

Oliivisordid

Oliivisordid

Ümberkorralduste ajakava, mis on seotud õigusega kasutada oliivisortide (sortide loetelu ei ole muudetud) puhul kaitstud päritolunimetust, on välja jäetud, sest suurem osa tootjaid järgib sortide nõutavat minimaalset protsendimäära, mida on ette nähtud kohaldada alates 2025. aastast.

Esialgne sõnastus:

„Nende oliivisalude saagi puhul, mis on rajatud enne päritolunimetusega seotud siseriiklike eeskirjade avaldamist ja mis ei vasta sordinormidele, on jätkuvalt õigus kasutada nimetust „Huile d’olive De Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ („Korsika oliiviõli“) juhul, kui asjaomased ettevõtjad koostavad päritolunimetustega tegelevas siseriiklikus pädevas asutuses individuaalse ajakava oma ettevõtte ümberkorraldamiseks. Ajakava peab ette nägema, et eespool loetletud sortidesse kuuluvaid oliivipuid on oliivisalus 2010. aastaks vähemalt 30 %, aastaks 2015 vähemalt 40 %, aastaks 2020 vähemalt 50 % ja aastaks 2025 vähemalt 70 %.

Alates 2010. aastast on lubatud kõnealustest oliivisaludest pärit oliividest kaitstud päritolunimetusega õli toota vaid tingimusel, et need segatakse vähemalt ühte eespool loetletud sorti kuuluvate oliividega.“

on asendatud järgmisega:

„Nende oliivisalude puhul, mis on rajatud enne päritolunimetusega seotud 26. novembri 2004. aasta riiklike eeskirjade avaldamist ja mis ei vasta oliivisorte käsitlevatele sätetele, võib saaki kasutada oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ valmistamiseks tingimusel, et eespool nimetatud sortidesse kuuluvad õlipuud moodustavad vähemalt 70 % asjaomase põllumajandusettevõtte oliivipuudest.

Nendest oliivisaludest pärinevaid oliive on lubatud kasutada kaitstud päritolunimetusega oliiviõli valmistamiseks tingimusel, et oliivid segatakse vähemalt ühega eespool loetletud sortidest.“

Teatavad ettevõtjad on riiklikult sätestatud vastuväidete esitamise aja jooksul esitanud vastuväite kõnealuse ajakava väljajätmise kohta. Ettevõtjate suhtes, kes vastavad määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikes 4 sätestatud tingimustele, kohaldatakse üleminekuperioodi, mis lõpeb 31. detsembril 2025.

Lubatud tolmlevad sordid (õlipuud ja õli)

Lubatud tolmlevad sordid (õlipuud ja õli)

Esialgses sõnastuses oli nii oliivisalude kui ka õlide puhul sätestatud, et tolmlevate sortide osakaal tohi ei ületada 5 %.

Võttes arvesse õli valmistamiseks kasutatavate tolmlevate sortide osakaalu kontrollimise keerukust (eeskätt dokumentaalne kontroll) ja asjaolu, et see osakaal on väga väike, on tehtud ettepanek jätta see säte tootespetsifikaadist välja. Säte, mis reguleerib tolmlevate sortide osakaalu kasvatatavate õlipuude hulgas, on säilitatud.

Kastmine

Kastmine

Selleks et piirata hilise kastmise ulatust ja võimaldada viljadel küpseda nõuetekohastes tingimustes, on tehtud ettepanek muuta lauset täpsustamise eesmärgil järgmiselt: „Kastmine on oliivipuu vegetatsiooniperioodil lubatud kuni viljade küpsemise alguseni“.

Istutustihedus

Istutustihedus

Istutustihedusega seotud sätteid ei ole muudetud: igale istikule peab olema ruumi vähemalt 24 m2. Selguse huvides ja selle sätte täitmise kontrollimiseks on pindala arvutamismeetodit täpsustatud (kahekordse reavahe ja puude vahekauguse korrutis). Puudevahelist minimaalset kaugust 4 m ei ole muudetud.

2

Saagikoristus/saagikus

Saagikoristus/saagikus

Varasemalt määrati koristusperioodi alguskuupäev ja saagikuse suurenemine või vähenemine seoses erakordsete ilmastikuoludega kindlaks vastavalt prefekti määrusega ja ministri määrusega, mille vastuvõtmise ettepaneku tegi tootjate rühma heakskiidul riiklik päritolunimetuste instituut.

Haldusmenetluste lihtsustamise käigus on tehtud ettepanek, mille kohaselt koristusperioodi alguskuupäev määratakse taotlejate rühma põhjendatud ettepaneku alusel kindlaks riikliku kaitstud päritolunimetuste instituudi direktori otsusega.

Lisaks sellele on määruse (EL) nr 1151/2012 sätete kohaselt välja jäetud sätted, mida kohaldatakse erakordsete ilmastikuolude korral.

Oliivide koristamine

Oliivide koristamine

Selleks et täpsustada märke „traditsiooniline koristusviis“ kasutamist, on lisatud järgmine lõik: „Märget „traditsiooniline koristusviis“ võib kasutada üksnes selliste õlide puhul, mis on valmistatud loomulikult mahalangenud oliividest, mis kogutakse puude alla asetatud võrkudesse või muudesse kogumisnõudesse“.

Oliivide kvaliteet

Oliivide kvaliteet

Oliivide kvaliteedi tagamiseks on täpsustatud, et oliivid peavad õlipressimisettevõttesse jõudma heas seisukorras. Selleks et täpsustada registreeritud tootespetsifikaadis kasutatud mõistet „kahjustamata oliivid“, on sätestatud, et tormi-, külmumis- ja rahekahjustustega oliivide osakaal võib olla maksimaalselt 10 %.

Esialgset sõnastust: „Töödeldavad oliivid peavad olema kahjustusteta“ on täiendatud järgmiselt:

„Oliivid peavad õlipressimisettevõttesse jõudmisel olema heas seisukorras. Töödeldavad oliivid peavad olema kahjustusteta. Tormi-, külmumis- või rahekahjustustega oliivide maksimaalne osakaal töötlusse antud partii puhul on 10 %.“

Oliivide küpsusaste

Oliivide küpsusaste

Selleks et tugevdada asjaomast sätet ja lihtsustada selle kontrollimist, on oliivide küpsuse nõuded seotud korjamisega ja mitte enam oliivide saabumisega õlipressimisettevõttesse.

Seda sätet on muudetud ka selleks, et võtta arvesse uusi oliivikasvatusettevõtteid, kus kasutatakse mehhaniseeritud koristustehnoloogiaid, mille puhul oliivide küpsusaste on väiksem.

Sellega seoses on lõik „Õli valmistatakse oliividest, mis on koristatud õige küpsusastme ajal. Iga oliivikasvataja poolt tootmisaasta jooksul õlipressimisettevõttesse toodud oliivide hulgas ei tohi rohelisi oliive olla rohkem kui 20 % ja musti oliive peab olema vähemalt 50 %“ asendatud järgmisega:

„Kõik töödeldavad oliivipartiid peavad sisaldama vähemalt 50 % ulatuses peaaegu küpseid oliive.

Märkega „traditsiooniline koristusviis“ varustatud oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ puhul peab töödeldav oliivipartii sisaldama üle 50 % musti oliive“.

Töötlemine ja pressimismeetodid

Töötlemine ja pressimismeetodid

Säilitatud on kehtivas tootespetsifikaadis toodud sätted pressimismeetodi kohta (eraldamisprotsess peab toimuma üksnes mehaaniliselt ja abiainetest on lubatud kasutada ainult vett) ning lisatud on muud lubatud töötlemisviisid, et muuta menetluste loetelu ammendavaks ning võtta arvesse kõiki tootmisetappe. Lisatud on järgmised etapid: lehtede eemaldamine, peenestamine, segamine ja õli eraldamine tsentrifuugimise või pressimise teel. Tegemist on tänapäeval kasutatavate meetoditega.

Lisaks on oleiinhappena väljendatud vaba happe sisaldust hõlmav säte viidud üle punkti „Toote kirjeldus“. Märge selle kohta, et tegemist on neitsioliiviõliga on välja jäetud, sest see tunnus on seotud üksnes õli analüütiliste omadustega ning toote „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ puhul võib olla tegemist nii neitsioliiviõliga kui ka ekstra-neitsioliiviõliga.

5.4.   Punkt „Seos piirkonnaga“

Punkt „Seos piirkonnaga“

Punkti „Seos piirkonnaga“ on ajakohastatud, muudetud kokkuvõtlikumaks ja täiendatud, et paremini väljendada toote „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ omaduste seost geograafilise piirkonna ja spetsiifilise oskusteabega. Punktid „Toote omadused“ ja „Põhjuslik seos“ on viidud vastavusse punkti „Toote kirjeldus“ muudatustega. Neis on ära märgitud näiteks toote eripärane mandli, heina ja Korsika võsastiku taimede lõhnabukett ning osutatud, et toote mõrudus ja teravus peab olema punktis „Toote kirjeldus“ osutatud mõruduse ja vürtsikuse taseme kohaselt mõõdukas.

5.5.   Punkt „Märgistus“

Punkt „Märgistus“

Päritolunimetusega toodete märgistamisel kasutatavad eriomased märked on viidud vastavusse määruse (EL) nr 1151/2012 sätetega (Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümboli kasutamine). Lisaks on kohustuslik esitada kaitstud päritolunimetusega toote märgistusel märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus).

Loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õlide puhul on lisatud kohustus paigutada märge „traditsiooniline koristusviis“ vahetult toote kaitstud päritolunimetuse järele. Nende õlide märgistus peab hõlmama ka teavet, mis osutab, et õli on valmistatud loomulikult mahalangenud oliividest.

5.6.   Muu

Muu

Võttes arvesse riiklike õigusaktide ja eeskirjade muutusi, on punktis „Riiklikud nõuded“ esitatud tabeli kujul peamised kontrollitavad parameetrid, nende võrdlusandmed ja hindamismeetodid.

Taotlejate rühma kontaktandmeid on ajakohastatud.

Punktis „Geograafilise piirkonna määratlus“ on täpsustatud geograafilises piirkonnas aset leidvaid tootmisetappe: „Oliivid korjatakse ja töödeldakse geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.“

Lisaks sellele on parandatud vead päritolunimetuse geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide nimedes, kuid kõnealused parandused ei muuda geograafilise tootmispiirkonna piire, mis jäid samaks. On täpsustatud, et osaliselt geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide puhul osutatakse katastrile ning et graafilised dokumendid esitatakse asjaomastele kohalikele omavalitsustele. Lisaks sellele on täpsustatud maatükkide kindlakstegemise korda.

Ajakohastatud on ka punkti „Kontrolliasutuse kontaktandmed“.

KOONDDOKUMENT

„HUILE D’OLIVE DE CORSE“ / „HUILE D’OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA“

„HUILE D’OLIVE DE CORSE“ / „HUILE D’OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA“

ELi nr: PDO-FR-02123 – 24.2.2016

ELi nr: PDO-FR-02123 – 24.2.2016

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Oliiviõlile „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ („Korsika oliiviõli“) on iseloomulik mandlit, artišokki, heina, kuivatatud puuvilju või õunu meenutav lõhn. Õli värvus ulatub õlekollasest helekollaseni ja sellel on rohekas varjund.

Esmakordsel turustamisel ei tohi õli teravus (mille kohta käesolevas koonddokumendis kasutatakse terminit „ardence“ (vürtsikus)) ja mõrudus olla rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaala kohaselt üle 3 punkti.

Oleiinhappena väljendatud vaba happe sisaldus võib olla kuni 1,5 grammi 100 grammi õli kohta.

Esmakordsel turustamisel peab õli peroksiidarv olema maksimaalselt 16 mekv O2/kg.

2

Oliiviõlil „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“, mis on varustatud märkega „traditsiooniline koristusviis“, on järgmised täiendavad omadused: õli on maitsmisel mahe ja tugeva maitsega, selles domineerivad järgmised lõhnanüansid: mustad oliivid, kuivatatud hein, kuivatatud puuviljad (mandel, Kreeka pähkel, sarapuupähkel), Korsika võsastiku taimed, seened ja alusmets.

Esmakordsel turustamisel peab õli vürtsikus ja mõrudus vastama rahvusvahelise oliivinõukogu väärtusskaalal maksimaalselt 1 punktile.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Oliiviõli on valmistatud peaasjalikult järgmistesse sortidesse kuuluvatest oliividest:

„Sabine“ (mille kohta kasutatakse ka nimetusi „Aliva Bianca“, „Biancaghja“), „Ghjermana“, „Capanace“, „Raspulada“, „Zinzala“, „Aliva Néra“ (mille kohta kasutatakse ka nimetust „Ghjermana du Sud“), „Curtinese“.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tooraine tootmise ja oliiviõli töötlemisega seotud toimingud peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamise ja esitlemise kohta kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele peab kaitstud päritolunimetusega õlide „Huile d’olive de Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ märgistus sisaldama järgmist:

| — | nimetus „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“, |
| --- | --- |

—

nimetus „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“,

| — | loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õlide puhul esitatakse vahetult pärast toote kaitstud päritolunimetust märge „traditsiooniline koristusviis“, |
| --- | --- |

—

loomulikult mahalangenud oliividest valmistatud õlide puhul esitatakse vahetult pärast toote kaitstud päritolunimetust märge „traditsiooniline koristusviis“,

| — | märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus), |
| --- | --- |

—

märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus),

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol.

Need andmed paigutatakse samale visuaalsele väljale.

Need peavad olema esitatud nähtavate, loetavate ja kustutamatute tähtedega, mis on piisavalt suured ja eristuvad taustast, millele need on trükitud, nii et need tähised eristuvad selgelt ülejäänud kirjalikest tähistest ja joonistest.

Märkega „traditsiooniline koristusviis“ tähistatud õli puhul on lisatud teave, et õli on valmistatud loomulikult mahalangenud oliividest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetuse „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ geograafiline piirkond vastab Korsika territooriumile, välja arvatud järgmised kommuunid: Aiti, Albertacce, Alzi, Asco, Aullène, Bastelica, Bocognano, Bustanico, Calacuccia, Cambia, Campana, Carcheto-Brustico, Carpineto, Carticasi, Casamaccioli, Casanova, Ciamanacce, Corscia, Cozzano, Cristinacce, Erone, Evisa, Felce, Ghisoni, Guagno, Guitera-les-Bains, Lano, Lozzi, Mausoléo, Mazzola, Muracciole, Novale, Olmi-Cappella, Ortale, Orto, Palneca, Pastricciola, Perelli, Pianello, Piazzali, Piedipartino, Pie-d’Orezza, Pietricaggio, Piobetta, Pioggiola, Poggiolo, Quasquara, Quenza, Renno, Rezza, Rusio, Saliceto, Sampolo, San-Lorenzo, Soccia, Tarrano, Tasso, Tavera, Tolla, Valle-d’Alesani, Vallica, Vivario, Zicavo.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Korsika saar, mis asub 41. ja 43. põhjalaiuskraadi vahel ning 160 km kaugusel Provence’i rannikust, on mägine, põhjast lõunasse orienteeritud saar, mille keskmine kõrgus merepinnast on 568 meetrit ja mille reljeef on väga liigendatud.

Geoloogiliselt on mullastik, millesse oliivipuud on istutatud, kujunenud peaasjalikult kahe põhilise kivimi – graniidi ja kiltkivi – (saare lõunatipus esineb kohati ka lubjakivi) lagunemise tagajärjel. Selline mullastik on väheviljakas, sest mullakiht on õhuke ja sisaldab vähe savi, ning lisaks on mullastik kuiv ja selle veevaru on väike. Puude veevarustus sõltub seega täiel määral sademete hulgast, mis on väga varieeruv, ja konkreetsest mikropiirkonnast ning on võrreldav Vahemere piirkonnaga, mida iseloomustab ligikaudu viie kuu pikkune suvine põuaperiood.

Mullastiku omadusi mõjutab märkimisväärselt erosioon, mis on eriti märgatav mäenõlvadel.

Lisaks suvisele põuaperioodile iseloomustab ilmastikku õlipuudele sobilik õhutemperatuur koos pehmete talvede, soojade suvede, tugeva päikesekiirguse, aga ka mere mõjust tingitud kõrge niiskustasemega.

Õlipuude areng sõltub ka temperatuurist: reljeefist tingitult esineb teatavast kõrguspiirist kõrgemal külmumisoht, seda kõrgusepiiri mõjutab mäenõlvade asend ilmakaarte suunas.

Oliivikasvatusalad ei hõlma piirkondi, kus võib esineda külmumisoht.

Peamises oliivikasvatuspiirkonnas ulatub kasvuala mägede varjupoolsel küljel 0–400 meetri kõrgusele ja päikesepoolsel küljel kuni 600 meetri kõrgusele ning selle ala iseloomulikud taimed on korgitamm, iilekstamm, piinia, kanarbik, maasikapuu, mirt, mastiksipistaatsia, luudpõõsas ja kitsalehine filüürea.

Saare oliivipuude ajalugu ulatub kaugetesse aegadesse ja on aluseks sealsele õlikultuuride arengule. See ajalugu aitab suures osas selgitada ka kasvatatavate sortide päritolu: Korsikal kõige laialdasemalt levinud sordi „Sabine“ puhul, mida leidub peaasjalikult Balagne piirkonnas, on tegemist kohapeal aretatud sordiga, mis on saadud metsikust oliivist. Peamiselt Capicorsu piirkonnas levinud sort „Capannace“ on samuti aretamise teel saadud kohalik sort. Tundub, et see sort on kohanenud karmimate tingimustega. Capicorsu piirkonnas kasvatavad õlipuud, mis kuuluvad sorti „Capannace“, peavad sageli taluma tugevaid tuuli ja mereveepritsmeid.

Hiljutised uuringud on näidanud, et teatavad sordid pärinevad Toscanast („Ghjermana“ ja „Ghjermana di Balagna“) ning osa sortide, nagu „Zinzala“, puhul on tegemist kohalike õlipuusortide ja sissetoodud sortide hübriididega.

Neid põhisorte on sobiva mullastiku- ja kliimatingimustega piirkondades kasvatatud ja paljundatud, kõige sagedamini koostoimes. Õlipuude vanus osutab, et need sordid on hästi kohastunud oma geograafilise kasvukeskkonnaga ning neil on vaieldamatu seos kõnealuse piirkonnaga.

Oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ tootmine tugineb vanadele tavadele, mis vastavad keskkonnale.

| — | Kasvatusmeetod on alati olnud ja on ka edaspidi väga tihedalt kasvukeskkonnaga seotud: iseloomulik on õlipuude väike kasvutihedus ja oliivide hiline kogumine. Oliivide hiline koristamine puudelt rõhutab veelgi saagikuse suurt varieeruvust. |
| --- | --- |

—

Kasvatusmeetod on alati olnud ja on ka edaspidi väga tihedalt kasvukeskkonnaga seotud: iseloomulik on õlipuude väike kasvutihedus ja oliivide hiline kogumine. Oliivide hiline koristamine puudelt rõhutab veelgi saagikuse suurt varieeruvust.

| — | Oliivide koristamine toimub traditsiooniliselt kepiga vastu tüve tagudes (gaulage), puu otsast korjates või maapinnalt koristades, sõltuvalt oliivide kasutusalast, saagi suurusest, oliivisordist ja ilmastikutingimustest. Kõige sagedamini kasutatud koristusviisiks oli omal ajal koristamine maapinnalt. Praeguseks on oliivikasvatajad sellest meetodist loobunud ning koristamine toimub puude alla paigutatud võrkude või muude kogumisvahendite abil.
  Oliivide koristusperiood on sortide puhul erinev ning vastab sortide erinevale õitsemisajale. |
| --- | --- |

—

Oliivide koristamine toimub traditsiooniliselt kepiga vastu tüve tagudes (gaulage), puu otsast korjates või maapinnalt koristades, sõltuvalt oliivide kasutusalast, saagi suurusest, oliivisordist ja ilmastikutingimustest. Kõige sagedamini kasutatud koristusviisiks oli omal ajal koristamine maapinnalt. Praeguseks on oliivikasvatajad sellest meetodist loobunud ning koristamine toimub puude alla paigutatud võrkude või muude kogumisvahendite abil.

Oliivide koristusperiood on sortide puhul erinev ning vastab sortide erinevale õitsemisajale.

| — | Oliivide purustamine toimub varasemaga võrreldes palju lühema aja jooksul. Viivitusi, mis omal ajal põhjustasid õli liiga suurt happesust, on praeguseks seoses õlipressimisettevõtete tootluse suurenemise ja nende ajakohastamisega märkimisväärselt vähem. Samas on see aeg võrreldes riigi mandriosas levinud tavadega siiski pikem, selle põhjus on õlipuuistanduste eraldatus ja õlitootjate harjumused. |
| --- | --- |

—

Oliivide purustamine toimub varasemaga võrreldes palju lühema aja jooksul. Viivitusi, mis omal ajal põhjustasid õli liiga suurt happesust, on praeguseks seoses õlipressimisettevõtete tootluse suurenemise ja nende ajakohastamisega märkimisväärselt vähem. Samas on see aeg võrreldes riigi mandriosas levinud tavadega siiski pikem, selle põhjus on õlipuuistanduste eraldatus ja õlitootjate harjumused.

Koristusviiside ja õlipressimisettevõtete täiustamine on võimaldanud parandada oliiviõli kvaliteeti.

Toote eripära

Toote eripära

Oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ iseloomustab mõõdukas mõrudus ja teravus. Lõhnanüansid on mahedad ja moodustavad tervikliku buketi.

Tänu õlipuuistanduste ümber kasvavale looduslikule taimestikule ilmnevad lõpptootes mandli ja heina lõhnanüansid ning traditsioonilise koristusviisi märkega oliiviõlile „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ on lisaks iseloomulikud Korsika võsastiku taimede lõhnanüansid.

Tunnustatud kvaliteediga oliiviõli, mida kasutatakse toiduks, raviks ja mitmesuguste religioossete ja ilmalike toimingute puhul, moodustab lahutamatu osa saare elust.

Oliivikasvatuse eripära on paljude iidsete kohalike oliivisortide olemasolu.

Väikesemõõduliste, seega lauaoliivideks sobimatute oliivide kasvatamine ning oliivide traditsiooniline kasutamine oliiviõli valmistamiseks mitte otsetarbimiseks on põhjus, miks geograafilise piirkonna kõikides oliivikasvatusettevõtetes kasvatatakse oliive üksnes õlitootmise eesmärgil.

Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

Kaitstud päritolunimetusega oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ tüüpilised omadused tulenevad traditsioonide säilitamisest, kaasaegsete tootmisviiside rakendamisest ning eripärastest keskkonnatingimustest.

Õlipuid on aegade jooksul istutatud mitmesugustesse piirkondadesse ning sordiaretuse ja hübriidimise tulemusena on väikesel territooriumil palju sorte. Vahemere piirkonna muudes oliivikasvatuses on olukord teistsugune, seal kasvatatakse peaasjalikult ühte sorti kuuluvaid õlipuid või ühe domineeriva sordi teisendeid.

Sõltumata konkreetse sordi eriomadustest kohaldatakse õlipuude suhtes samu põllumajandustavasid ning kõiki sorte mõjutavad samad ilmastikutingimused, mis tingivad tooraine aeglase arengu eriomases looduskeskkonnas.

Oliivide hiline koristamine puudelt ning miinuskraadide puudumine õlipuude kasvatuspiirkonnas on oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ või „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ eripära mõjutavad tegurid, mille toetusel omandavad oliivid looduskeskkonna taimestiku, eeskätt Korsika võsastiku taimede lõhnanüansid, mis on eriti tuntavad traditsioonilise koristusviisi märkega tähistatud oliiviõli „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ puhul.

Eripäraste kohalike looduslike ja inimtegurite koosmõju toimel on vähenenud sõltuvus oliivisordist, pinnasest ja asendist ilmakaarte suhtes ning oliiviõlil „Huile d’olive de Corse“ / „Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica“ on iseloomulikud tunnused, mis on ühised kogu saare õlitootmise jaoks.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCHuiledeCorsemodifie.doc

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---