# Uradni list C 29/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6028. januar 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 29

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6028. januar 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 29/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8311 – Altor Fund IV/Transcom WorldWide AB) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 29/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8340 – Riverstone/AMCI/Fitzroy) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 29/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8311 – Altor Fund IV/Transcom WorldWide AB) (
  1
  )

1

1

2017/C 29/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8340 – Riverstone/AMCI/Fitzroy) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 29/03 | Seznam oseb, ki jih je imenoval Svet od julija do decembra 2016 (socialno področje) | 2 |
| 2017/C 29/04 | Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) 2017/150) | 6 |
| 2017/C 29/05 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu | 7 |
| 2017/C 29/06 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/172/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Egiptu | 8 |
| 2017/C 29/07 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/72/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/153, in Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149, o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji | 9 |
| 2017/C 29/08 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji | 10 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 29/09 | Menjalni tečaji eura | 11 |
| 2017/C 29/10 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 12 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2017/C 29/11 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Sprememba obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 13 |
| 2017/C 29/12 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 14 |
| 2017/C 29/13 | Posodobitev seznama carinskih uradov, pri katerih se lahko prijavi proizvode iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1635/2006 za sprostitev v prosti promet v Evropski skupnosti | 15 |
| 2017/C 29/14 | Zavezujoče informacije o poreklu | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 29/03

Seznam oseb, ki jih je imenoval Svet od julija do decembra 2016 (socialno področje)

2

2017/C 29/04

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) 2017/150)

6

2017/C 29/05

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

7

2017/C 29/06

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/172/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Egiptu

8

2017/C 29/07

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/72/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/153, in Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149, o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

9

2017/C 29/08

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

10

Evropska komisija

2017/C 29/09

Menjalni tečaji eura

11

2017/C 29/10

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  )

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)

1

12

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2017/C 29/11

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Sprememba obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

13

2017/C 29/12

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

14

2017/C 29/13

Posodobitev seznama carinskih uradov, pri katerih se lahko prijavi proizvode iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1635/2006 za sprostitev v prosti promet v Evropski skupnosti

15

2017/C 29/14

Zavezujoče informacije o poreklu

19

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 29/15 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/05/2017 – Shema za akademsko mobilnost znotraj Afrike | 25 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 29/16 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |
| 2017/C 29/17 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 32 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2017/C 29/15

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/05/2017 – Shema za akademsko mobilnost znotraj Afrike

25

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2017/C 29/16

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

2017/C 29/17

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8311 – Altor Fund IV/Transcom WorldWide AB)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 29/01)

Komisija se je 24. januarj 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8311. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8311. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8340 – Riverstone/AMCI/Fitzroy)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 29/02)

Komisija se je 23. januarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8340. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8340. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/2

---

Seznam oseb, ki jih je imenoval Svet

od julija do decembra 2016 (socialno področje)

(2017/C 29/03)

| Odbor | Konec mandata | Objava v UL | Oseba, ki je bila nadomeščena | Odstop/imenovanje | Član(-ica)/nadomestni(-na) član(-ica) | Kategorija | Država | Imenovana oseba | Matično telo | Sklep Sveta z dne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Margaret LAWLOR | odstop | nadomestna članica | vlada | Irska | Paul CULLEN | Safety, Health and Chemicals Policy | 20.9.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Paweł PETTKE | odstop | nadomestni član | delodajalci | Poljska | Rafał HRYNYK | 3M Wrocław Sp. z o.o | 29.9.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Etbin TRATNIK | odstop | nadomestni član | vlada | Slovenija | Vladka KOMEL | Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Olivier MEUNIER | odstop | nadomestni član | vlada | Francija | Arnaud PUJAL | Ministère du Travail, de l’Emploi et de la Santé | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Bénédicte LEGRAND-JUNG | odstop | članica | vlada | Francija | Patrick MADDALONE | Ministère du Travail, de l’Emploi et de la Santé | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Kristel PLANGI | odstop | nadomestna članica | vlada | Estonija | Eva PÕLDIS | Ministry of Social Affairs of Estonia | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Andrew Agius MUSCAT | odstop | nadomestni član | delodajalci | Malta | Brian ZAHRA | Malta Hotesl and Restaurants Association | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | John SCICLUNA | odstop | član | delodajalci | Malta | Lawrence MIZZI | Malta Employers Association | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Anne-Sofie DALENG | odstop | nadomestna članica | vlada | Švedska | Jonna JONSSON | Ministry of Employement | 8.11.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Vladimir TEJBUS | odstop | nadomestni član | vlada | Slovaška | Jozef KSINAN | Permanent Representation of the Slovak Republic to the EU | 28.11.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Dominic FROST | odstop | nadomestni član | delodajalci | Združeno kraljestvo | Terry WOOLMER | EEF - the manufacturers’ organisation | 12.12.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Jana MALÁ | odstop | članica | delodajalci | Češka | Nora ŠEJDOVÁ | Confederation of Industry of the Czech Republic | 12.12.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | František HROBSKÝ | odstop | nadomestni član | delodajalci | Češka | Jana MALÁ | Czech Association of Energy Sector Employers | 12.12.2016 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2019 | UL C 79, 1.3.2016 | Jozef KSINAN | odstop | nadomestni član | vlada | Slovaška | Lucia SABOVA DANKOVA | National Labour Inspectorate | 12.12.2016 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2020 | UL C 341, 16.10.2015 | Michał MENES | odstop | član | sindikat | Poljska | Stanisław RÓŻYCKI | OPZZ | 20.9.2016 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2020 | UL C 341, 16.10.2015 | Koen MEESTERS | odstop | član | sindikat | Belgija | Nathalie DIESBECQ | Studiedienst ACV | 29.9.2016 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2018 | UL C 348, 20.9.2016. | Stefanie RIEDER | odstop | nadomestna članica | delodajalci | Avstrija | Barbara DALLINGER | Wirtschaftskammer Österreich, EU-Büro Brüssel | 17.10.2016 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2018 | UL C 348, 20.9.2016. | Paloma MARTÍNEZ GAMO | odstop | članica | vlada | Španija | Sara CORRES ARMENDARIZ | Ministerio de Empleo y Seguridad Social | 28.11.2016 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2018 | UL C 348, 20.9.2016. | Alexandra KRAMER | odstop | članica | sindikat | Nemčija | Robert SPILLER | DGB Bundesvostand | 28.11.2016 |
| Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov | 31.5.2019 | UL C 199, 4.6.2016 | Maria de Fátima DUARTE | odstop | članica | vlada | Portugalska | Carlos Miguel RODRIGUES DUARTE | CIG | 29.9.2016 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | UL C 360, 10.12.2013 | Octavian Alexandru BOJAN | odstop | nadomestni član | delodajalci | Romunija | Daniela SÂRBU | UGIR - Uniunea Generală a Industriaşilor din România | 18.7.2016 |

Odbor

Konec mandata

Objava v UL

Oseba, ki je bila nadomeščena

Odstop/imenovanje

Član(-ica)/nadomestni(-na) član(-ica)

Kategorija

Država

Imenovana oseba

Matično telo

Sklep Sveta z dne

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Margaret LAWLOR

odstop

nadomestna članica

vlada

Irska

Paul CULLEN

Safety, Health and Chemicals Policy

20.9.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Paweł PETTKE

odstop

nadomestni član

delodajalci

Poljska

Rafał HRYNYK

3M Wrocław Sp. z o.o

29.9.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Etbin TRATNIK

odstop

nadomestni član

vlada

Slovenija

Vladka KOMEL

Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Olivier MEUNIER

odstop

nadomestni član

vlada

Francija

Arnaud PUJAL

Ministère du Travail, de l’Emploi et de la Santé

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Bénédicte LEGRAND-JUNG

odstop

članica

vlada

Francija

Patrick MADDALONE

Ministère du Travail, de l’Emploi et de la Santé

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Kristel PLANGI

odstop

nadomestna članica

vlada

Estonija

Eva PÕLDIS

Ministry of Social Affairs of Estonia

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Andrew Agius MUSCAT

odstop

nadomestni član

delodajalci

Malta

Brian ZAHRA

Malta Hotesl and Restaurants Association

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

John SCICLUNA

odstop

član

delodajalci

Malta

Lawrence MIZZI

Malta Employers Association

17.10.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Anne-Sofie DALENG

odstop

nadomestna članica

vlada

Švedska

Jonna JONSSON

Ministry of Employement

8.11.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Vladimir TEJBUS

odstop

nadomestni član

vlada

Slovaška

Jozef KSINAN

Permanent Representation of the Slovak Republic to the EU

28.11.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Dominic FROST

odstop

nadomestni član

delodajalci

Združeno kraljestvo

Terry WOOLMER

EEF - the manufacturers’ organisation

12.12.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Jana MALÁ

odstop

članica

delodajalci

Češka

Nora ŠEJDOVÁ

Confederation of Industry of the Czech Republic

12.12.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

František HROBSKÝ

odstop

nadomestni član

delodajalci

Češka

Jana MALÁ

Czech Association of Energy Sector Employers

12.12.2016

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2019

UL C 79, 1.3.2016

Jozef KSINAN

odstop

nadomestni član

vlada

Slovaška

Lucia SABOVA DANKOVA

National Labour Inspectorate

12.12.2016

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2020

UL C 341, 16.10.2015

Michał MENES

odstop

član

sindikat

Poljska

Stanisław RÓŻYCKI

OPZZ

20.9.2016

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2020

UL C 341, 16.10.2015

Koen MEESTERS

odstop

član

sindikat

Belgija

Nathalie DIESBECQ

Studiedienst ACV

29.9.2016

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2018

UL C 348, 20.9.2016.

Stefanie RIEDER

odstop

nadomestna članica

delodajalci

Avstrija

Barbara DALLINGER

Wirtschaftskammer Österreich, EU-Büro Brüssel

17.10.2016

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2018

UL C 348, 20.9.2016.

Paloma MARTÍNEZ GAMO

odstop

članica

vlada

Španija

Sara CORRES ARMENDARIZ

Ministerio de Empleo y Seguridad Social

28.11.2016

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2018

UL C 348, 20.9.2016.

Alexandra KRAMER

odstop

članica

sindikat

Nemčija

Robert SPILLER

DGB Bundesvostand

28.11.2016

Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov

31.5.2019

UL C 199, 4.6.2016

Maria de Fátima DUARTE

odstop

članica

vlada

Portugalska

Carlos Miguel RODRIGUES DUARTE

CIG

29.9.2016

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

UL C 360, 10.12.2013

Octavian Alexandru BOJAN

odstop

nadomestni član

delodajalci

Romunija

Daniela SÂRBU

UGIR - Uniunea Generală a Industriaşilor din România

18.7.2016

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/6

---

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) 2017/150)

(2017/C 29/04)

Osebam, skupinam in subjektom s seznama iz Uredbe Sveta (EU) 2017/150 (1) sporočamo:

Svet Evropske unije ugotavlja, da so razlogi za uvrstitev oseb, skupin in subjektov na zadevni seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (2), še vedno podani. Zato je sklenil te osebe, skupine in subjekti obdržati na zadevnem seznamu.

V Uredbi (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 je določeno, da se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in subjektom, ter da se tem osebam, skupinam in subjektom ne dajo v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na seznamu iz Priloge k navedeni uredbi, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila v skladu s členom 5(2) navedene uredbe.

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu pošljejo prošnjo za pridobitev utemeljitve, s katero ostajajo na zadevnem seznamu (če jim ta utemeljitev še ne bi bila posredovana). Takšna prošnja se pošlje na naslednji naslov:

| Svet Evropske unije (Za: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Elektronski naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije (Za: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Elektronski naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu na navedeni naslov kadar koli pošljejo prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na seznam in odločitve, da na njem ostanejo; prošnji naj priložijo morebitna ustrezna dokazila. Te prošnje bodo obravnavane, ko bodo prejete. V zvezi s tem zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo, da bo Svet seznam redno pregledoval v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP (3). Da bi bile morebitne prošnje lahko obravnavane že pri naslednjem pregledu, jih je treba predložiti do 24. marca 2017.

Zadevne osebe, skupine in subjekte obenem opozarjamo, da lahko v skladu s pogoji iz člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije uredbo Sveta izpodbijajo pri Splošnem sodišču Evropske unije.

---

(1)  UL L 23, 28.1.2017, str. 3.

(2)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(3)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/7

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(2017/C 29/05)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) opozarjamo na naslednje:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave je Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 (2).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor GD C (zunanje zadeve, širitev, civilna zaščita) generalnega sekretariata Sveta, oddelek za postopek obdelave pa je enota 1C GD C, katere naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Elektronski naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Elektronski naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodabljanje seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu z Uredbo (ES) 2580/2001.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam iz navedene uredbe.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitve in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 20(1)(a) in (d) Uredbe (ES) št. 45/2001 bodo odgovori na zahteve za dostop, pa tudi na zahteve za popravek ali na ugovor poslani v skladu z oddelkom 5 Sklepa Sveta 2004/644/ES (3).

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko se bo veljavnost ukrepa iztekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to začelo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(3)  UL L 296, 21.9.2004, str. 16.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/8

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/172/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Egiptu

(2017/C 29/06)

Osebe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2011/172/SZVP (1) in Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 270/2011 (2) o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Egiptu, obveščamo o naslednjem:

Svet je v tej zadevi seznanjen z novimi elementi v zvezi z vsemi osebami s seznama iz Priloge k Sklepu 2011/172/SZVP in Priloge I k Uredbi (EU) št. 270/2011. Zadevne osebe zato obveščamo, da lahko Svetu do 17. februarja 2017 predložijo zahtevo za pridobitev informacij, ki se nanašajo nanje, in sicer na spodnji naslov:

| Conseil de l’Union européenne |
| --- |
| Secrétariat général |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Conseil de l’Union européenne

Secrétariat général

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri rednem pregledu v skladu s členom 5 Sklepa 2011/172/SZVP in členom 12 Uredbe (EU) št. 270/2011.

---

(1)  UL L 76, 22.3.2011, str. 63.

(2)  UL L 76, 22.3.2011, str. 4.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/9

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/72/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/153, in Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149, o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

(2017/C 29/07)

Osebam, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/72/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/153 (2), in Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149 (4), sporočamo naslednje.

Svet Evropske unije je po pregledu seznama oseb sklenil, da bi morale biti osebe iz navedenih prilog še naprej vključene na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/72/SZVP in Uredbe (EU) št. 101/2011.

Zadevne osebe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 101/2011, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali natančno določena plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi vključitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 31. oktobrom 2017 pošljejo Svetu na naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri naslednjem pregledu seznama oseb, ki ga bo opravil v skladu s členom 5 Sklepa 2011/72/SZVP in členom 12(4) Uredbe (EU) št. 101/2011.

---

(1)  UL L 28, 2.2.2011, str. 62.

(2)  UL L 23, 28.1.2017, str. 19.

(3)  UL L 31, 5.2.2011, str. 1.

(4)  UL L 23, 28.1.2017, str. 1.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/10

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

(2017/C 29/08)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave je Uredba Sveta (EU) št. 101/2011 (2), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2017/149 (3).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor GD C (zunanje zadeve, širitev, civilna zaščita) generalnega sekretariata Sveta, oddelek za postopek obdelave pa je enota 1C GD C, katere naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu. |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu.

Namen postopka obdelave je sestaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, v skladu z Uredbo (EU) št. 101/2011, kot se izvaja z Uredbo (EU) 2017/149.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila iz navedene uredbe za uvrstitev na seznam.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko predložijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 20(1)(a) in (d) Uredbe (ES) št. 45/2001 bodo odgovori glede zahtev za dostop in glede zahtev za popravek ali ugovor poslani v skladu z oddelkom 5 Odločbe Sveta 2004/644/ES (4).

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to že začelo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 31, 5.2.2011, str. 1.

(3)  Ul L 23, 28.1.2017, str. 1.

(4)  UL L 296, 21.9.2004, str. 16.

---

Evropska komisija

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. januarja 2017

(2017/C 29/09)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0681 |
| JPY | japonski jen | 123,01 |
| DKK | danska krona | 7,4369 |
| GBP | funt šterling | 0,85170 |
| SEK | švedska krona | 9,4528 |
| CHF | švicarski frank | 1,0689 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,9190 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,021 |
| HUF | madžarski forint | 311,63 |
| PLN | poljski zlot | 4,3400 |
| RON | romunski leu | 4,5058 |
| TRY | turška lira | 4,1416 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4169 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4012 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2873 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4726 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5250 |
| KRW | južnokorejski won | 1 253,96 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,4471 |
| CNY | kitajski juan | 7,3654 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4818 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 276,89 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7333 |
| PHP | filipinski peso | 53,221 |
| RUB | ruski rubelj | 64,1625 |
| THB | tajski bat | 37,683 |
| BRL | brazilski real | 3,3834 |
| MXN | mehiški peso | 22,5452 |
| INR | indijska rupija | 72,7030 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0681

JPY

japonski jen

123,01

DKK

danska krona

7,4369

GBP

funt šterling

0,85170

SEK

švedska krona

9,4528

CHF

švicarski frank

1,0689

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,9190

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,021

HUF

madžarski forint

311,63

PLN

poljski zlot

4,3400

RON

romunski leu

4,5058

TRY

turška lira

4,1416

AUD

avstralski dolar

1,4169

CAD

kanadski dolar

1,4012

HKD

hongkonški dolar

8,2873

NZD

novozelandski dolar

1,4726

SGD

singapurski dolar

1,5250

KRW

južnokorejski won

1 253,96

ZAR

južnoafriški rand

14,4471

CNY

kitajski juan

7,3654

HRK

hrvaška kuna

7,4818

IDR

indonezijska rupija

14 276,89

MYR

malezijski ringit

4,7333

PHP

filipinski peso

53,221

RUB

ruski rubelj

64,1625

THB

tajski bat

37,683

BRL

brazilski real

3,3834

MXN

mehiški peso

22,5452

INR

indijska rupija

72,7030

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/12

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1))

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 29/10)

Sklepi o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2016) 8596 | 3. januar 2017 | trikloroetilen
  št. ES: 201-167-4
  št. CAS: 79-01-6 | Parker Hannifin Manufacturing Netherlands (Filtration & Separation) BV, Oude Kerkstraat 4, 4870 AG Etten-Leur, Nizozemska | REACH/16/7/0 | Industrijska uporaba kot topilo za proizvodnjo modulov, ki vsebujejo membrane iz votlih vlaken za ločevanje plinov. | 21. april 2028 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi, ki izhaja iz uporabe snovi, in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije, ki bi bila tehnično in ekonomsko izvedljiva. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2016) 8596

3. januar 2017

trikloroetilen

št. ES: 201-167-4

št. CAS: 79-01-6

Parker Hannifin Manufacturing Netherlands (Filtration & Separation) BV, Oude Kerkstraat 4, 4870 AG Etten-Leur, Nizozemska

REACH/16/7/0

Industrijska uporaba kot topilo za proizvodnjo modulov, ki vsebujejo membrane iz votlih vlaken za ločevanje plinov.

21. april 2028

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi, ki izhaja iz uporabe snovi, in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije, ki bi bila tehnično in ekonomsko izvedljiva.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about_sl.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/13

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Sprememba obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 29/11)

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Lannion (Côte-de-Granit)–Pariz (Orly) |
| Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 27. oktober 2003 |
| Datum začetka veljavnosti sprememb | 23. september 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe | Arrêté du 23 décembre 2016 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Lannion et Paris (Orly) (Odlok z dne 23. decembra 2016 o spremembi obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Lannionom in Parizom (Orly))
  NOR: DEVA1638280A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Dodatne informacije:





  Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75 720 Paris cedex 15 |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 158094321 |
| E-naslov: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Država članica

Francija

Zadevna proga

Lannion (Côte-de-Granit)–Pariz (Orly)

Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

27. oktober 2003

Datum začetka veljavnosti sprememb

23. september 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe

Arrêté du 23 décembre 2016 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Lannion et Paris (Orly) (Odlok z dne 23. decembra 2016 o spremembi obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Lannionom in Parizom (Orly))

NOR: DEVA1638280A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Dodatne informacije:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75 720 Paris cedex 15

FRANCIJA

Tel. +33 158094321

E-naslov: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/14

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 29/12)

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Lannion–Pariz (Orly) |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 23. septembra 2017 do 22. septembra 2021 |
| Rok za predložitev vlog in ponudb | 3. april 2017 (do 17. ure po lokalnem času) |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Aéroport de Lannion – Côte de Granit |
| Syndicat Mixte de l’Aéroport – EPIC |
| Avenue Pierre Marzin |
| 22300 Lannion |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 296058234 |
| Faks +33 296058299 |
| E-naslov: akguegan.aeroportlannion@orange.fr |

Država članica

Francija

Zadevna proga

Lannion–Pariz (Orly)

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 23. septembra 2017 do 22. septembra 2021

Rok za predložitev vlog in ponudb

3. april 2017 (do 17. ure po lokalnem času)

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Aéroport de Lannion – Côte de Granit

Syndicat Mixte de l’Aéroport – EPIC

Avenue Pierre Marzin

22300 Lannion

FRANCIJA

Tel. +33 296058234

Faks +33 296058299

E-naslov: akguegan.aeroportlannion@orange.fr

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/15

---

Posodobitev seznama carinskih uradov (1), pri katerih se lahko prijavi proizvode iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1635/2006 (2) za sprostitev v prosti promet v Evropski skupnosti

(2017/C 29/13)

| Država članica | Carinski uradi |
| --- | --- |
| BELGIQUE/BELGIË | Anvers DE — voie maritime
  Bierset — (Grâce-Hollogne) DE — voies aérienne et/ou terrestre
  Bruxelles DE — voie aérienne
  Zaventem D — voie aérienne |
| БЪЛГАРИЯ | ТМУ Варна


  МП Варна-запад


  МП Пристанище Варна


  ТМУ Бургас


  МП Пристанище Бургас център


  ТМУ Столична |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Vsi carinski uradi |
| DANMARK | Vsa pristanišča in letališča na Danskem |
| DEUTSCHLAND | Baden-Württemberg | HZA Lörrach — ZA Weil-am-Rhein-Autobahn
  HZA Stuttgart — ZA Flughafen
  HZA Ulm — ZA Aalen |
| | Bayern | HZA München — ZA Flughafen
  HZA Regensburg — ZA Furth-im-Wald-Schafberg
  HZA Schweinfurt — ZA Bayreuth
  HZA Nürnberg — ZA Erlangen - Tennenlohe |
| | Berlin | HZA Berlin — ZA Marzahn
  HZA Potsdam — ZA Berlin-Flughafen-Tegel |
| Brandenburg | Bereich HZA Frankfurt (Oder)
  HZA Frankfurt (Oder) — ZA Frankfurt (Oder) Autobahn
  HZA Frankfurt (Oder) — ZA Forst-Autobahn
  Bereich HZA Potsdam
  HZA Potsdam — ZA Berlin-Flughafen Schönefeld |
| Bremen | HZA Bremen — ZA Neustädter Hafen
  HZA Bremerhaven — ZA Bremerhaven |
| | Hamburg | HZA Hamburg-Stadt — ZA Oberelbe
  HZA Hamburg-Hafen — ZA Waltershof
  HZA Itzehoe — Hamburg-Flughafen |
| Hessen | HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen |
| Mecklenburg-Vorpommern | HZA Stralsund — ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock |
| | Niedersachsen | HZA Hannover — ZA Hannover-Nord
  HZA Braunschweig — ZA Braunschweig-Broitzem |
| Nordrhein-Westfalen | HZA Dortmund — ZA Ost
  HZA Düsseldorf — ZA Flughafen |
| Rheinland-Pfalz | HZA Koblenz — ZA Hahn-Flughafen |
| Schleswig-Holstein | HZA Kiel — ZA Lübeck Abfertigungsstelle Hafen |
| EESTI | Mejni prehodi Narva, Koidula, Luhamaa; letališče Tallinn; pristanišča Tallinn, Paljassaare in Muuga |
| ΕΛΛΑΔΑ | Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βόλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου |
| ESPAÑA | Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto) |
| FRANCE | Vsi carinski uradi |
| IRELAND | Vsi carinski uradi |
| ITALIA | Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste
  Ufficio di Sanità aerea di Torino — Caselle
  Ufficio di Sanità aerea di Roma — Fiumicino
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova
  Ufficio di Sanità marittima di Livorno
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi
  Ufficio di Sanità aerea di Varese — Malpensa
  Ufficio di Sanità aerea di Bologna — Panicale
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari
  Posto d’Ispezione frontaliera di Chiasso |
| ΚΥΠΡΟΣ | Vsi carinski uradi |
| LATVIJA | Roads: Grebneva, Pāternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rīga, Ventspils; Airport: Rīga; Post: Rīga International branch of the Latvian Post Office |
| LIETUVA | Vsi carinski uradi |
| LUXEMBOURG | Bureau des Douanes et Accises
  Centre douanier — Luxembourg
  Bureau des Douanes et Accises
  Luxembourg-Aéroport — Niederanven |
| MAGYARORSZÁG | Vsi carinski uradi |
| MALTA | Oddelek Mednarodnega letališča Malta za zračni tovor, Luqa
  Oddelek carinarnice za pomorski tovor, Valletta
  Poštni urad za pošiljke Carinskega urada, Qormi |
| NEDERLAND | Vsi carinski uradi |
| ÖSTERREICH | Nickelsdorf
  Heiligenkreuz
  Spielfeld
  Tissis
  Wien - Flughafen Schwechat |
| POLSKA | Vsi carinski uradi |
| PORTUGAL | Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro
  Portos de Lisboa e Leixões |
| ROMÂNIA | Vsi carinski uradi |
| SLOVENIJA | Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road border crossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway) |
| SLOVENSKO | Vsi carinski uradi |
| SUOMI — FINLAND | Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja-Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoasema |
| SVERIGE | Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn |
| UNITED KINGDOM | Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton |

Država članica

Carinski uradi

BELGIQUE/BELGIË

Anvers DE — voie maritime

Bierset — (Grâce-Hollogne) DE — voies aérienne et/ou terrestre

Bruxelles DE — voie aérienne

Zaventem D — voie aérienne

БЪЛГАРИЯ

ТМУ Варна

МП Варна-запад

МП Пристанище Варна

ТМУ Бургас

МП Пристанище Бургас център

ТМУ Столична

ČESKÁ REPUBLIKA

Vsi carinski uradi

DANMARK

Vsa pristanišča in letališča na Danskem

DEUTSCHLAND

Baden-Württemberg

HZA Lörrach — ZA Weil-am-Rhein-Autobahn

HZA Stuttgart — ZA Flughafen

HZA Ulm — ZA Aalen

Bayern

HZA München — ZA Flughafen

HZA Regensburg — ZA Furth-im-Wald-Schafberg

HZA Schweinfurt — ZA Bayreuth

HZA Nürnberg — ZA Erlangen - Tennenlohe

Berlin

HZA Berlin — ZA Marzahn

HZA Potsdam — ZA Berlin-Flughafen-Tegel

Brandenburg

Bereich HZA Frankfurt (Oder)

HZA Frankfurt (Oder) — ZA Frankfurt (Oder) Autobahn

HZA Frankfurt (Oder) — ZA Forst-Autobahn

Bereich HZA Potsdam

HZA Potsdam — ZA Berlin-Flughafen Schönefeld

Bremen

HZA Bremen — ZA Neustädter Hafen

HZA Bremerhaven — ZA Bremerhaven

Hamburg

HZA Hamburg-Stadt — ZA Oberelbe

HZA Hamburg-Hafen — ZA Waltershof

HZA Itzehoe — Hamburg-Flughafen

Hessen

HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen

Mecklenburg-Vorpommern

HZA Stralsund — ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock

Niedersachsen

HZA Hannover — ZA Hannover-Nord

HZA Braunschweig — ZA Braunschweig-Broitzem

Nordrhein-Westfalen

HZA Dortmund — ZA Ost

HZA Düsseldorf — ZA Flughafen

Rheinland-Pfalz

HZA Koblenz — ZA Hahn-Flughafen

Schleswig-Holstein

HZA Kiel — ZA Lübeck Abfertigungsstelle Hafen

EESTI

Mejni prehodi Narva, Koidula, Luhamaa; letališče Tallinn; pristanišča Tallinn, Paljassaare in Muuga

ΕΛΛΑΔΑ

Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βόλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου

ESPAÑA

Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto)

FRANCE

Vsi carinski uradi

IRELAND

Vsi carinski uradi

ITALIA

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste

Ufficio di Sanità aerea di Torino — Caselle

Ufficio di Sanità aerea di Roma — Fiumicino

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova

Ufficio di Sanità marittima di Livorno

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi

Ufficio di Sanità aerea di Varese — Malpensa

Ufficio di Sanità aerea di Bologna — Panicale

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari

Posto d’Ispezione frontaliera di Chiasso

ΚΥΠΡΟΣ

Vsi carinski uradi

LATVIJA

Roads: Grebneva, Pāternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rīga, Ventspils; Airport: Rīga; Post: Rīga International branch of the Latvian Post Office

LIETUVA

Vsi carinski uradi

LUXEMBOURG

Bureau des Douanes et Accises

Centre douanier — Luxembourg

Bureau des Douanes et Accises

Luxembourg-Aéroport — Niederanven

MAGYARORSZÁG

Vsi carinski uradi

MALTA

Oddelek Mednarodnega letališča Malta za zračni tovor, Luqa

Oddelek carinarnice za pomorski tovor, Valletta

Poštni urad za pošiljke Carinskega urada, Qormi

NEDERLAND

Vsi carinski uradi

ÖSTERREICH

Nickelsdorf

Heiligenkreuz

Spielfeld

Tissis

Wien - Flughafen Schwechat

POLSKA

Vsi carinski uradi

PORTUGAL

Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro

Portos de Lisboa e Leixões

ROMÂNIA

Vsi carinski uradi

SLOVENIJA

Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road border crossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway)

SLOVENSKO

Vsi carinski uradi

SUOMI — FINLAND

Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja-Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoasema

SVERIGE

Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn

UNITED KINGDOM

Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton

---

(1)  Posodobitev je prikazana v poševnem tisku.

(2)  UL L 306, 7.11.2006, str. 3.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/19

---

Zavezujoče informacije o poreklu

(2017/C 29/14)

Seznam organov, ki jih države članice določijo za sprejemanje zahtevkov za zavezujoče informacije o poreklu ali za izdajanje takih informacij

| Država članica | Carinski organ | Telefon | E-naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| BELGIJA | | | |
| Nepreferencialno poreklo | Service Public Fédéral Économie, PME, Classes Moyennes et Énergie |
| Direction générale du Potentiel économique |
| Intersectoriel - Politique Commerciale |
| bâtiment Atrium C |
| Rue du Progrès 50 |
| 1210 Bruxelles |
| Belgique |

Država članica

Carinski organ

Telefon

E-naslov

BELGIJA

Nepreferencialno poreklo

Service Public Fédéral Économie, PME, Classes Moyennes et Énergie

Direction générale du Potentiel économique

Intersectoriel - Politique Commerciale

bâtiment Atrium C

Rue du Progrès 50

1210 Bruxelles

Belgique

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Intersectoraal - Handelspolitiek |
| City Atrium C |
| Vooruitgangsstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| België |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Intersectoraal - Handelspolitiek

City Atrium C

Vooruitgangsstraat 50

1210 Brussel

België

+32 22778467

marc.wegnez@economie.fgov.be

Preferencialno poreklo

| Service Public Fédéral Finances |
| --- |
| Administration Centrale des Douanes et Accises |
| Services des Procédures Douanières - direction 9 |
| North Galaxy - Tour A (NG A9) |
| Boulevard du Roi Albert II, 33 - boîte 37 |
| 1030 Bruxelles |
| Belgique |

Service Public Fédéral Finances

Administration Centrale des Douanes et Accises

Services des Procédures Douanières - direction 9

North Galaxy - Tour A (NG A9)

Boulevard du Roi Albert II, 33 - boîte 37

1030 Bruxelles

Belgique

| Federale Overheidsdienst Financiën |
| --- |
| Centrale Administratie der Douane en Accijnzen |
| Dienst Douaneprocedures - directie 9 |
| North Galaxy - Toren A (NG A9) |
| Koning Albert II - laan 33, bus 37 |
| 1030 Brussel |
| België |

Federale Overheidsdienst Financiën

Centrale Administratie der Douane en Accijnzen

Dienst Douaneprocedures - directie 9

North Galaxy - Toren A (NG A9)

Koning Albert II - laan 33, bus 37

1030 Brussel

België

+32 225763103

luc.verhaeghe@minfin.fed.be

BOLGARIJA

| National Customs Agency |
| --- |
| Central Customs Directorate |
| 47, G.S.Rakovski street |
| BG-1040 Sofia |

National Customs Agency

Central Customs Directorate

47, G.S.Rakovski street

BG-1040 Sofia

+359 298594313

+359 298594145

origin@customs.bg

HRVAŠKA

| Customs Directorate of the Ministry of Finance of the Republic of Croatia |
| --- |
| Central Office |
| Sector for customs tariff, value and origin Service for customs value and origin |
| Carinska uprava Ministarstva financija Republike Hrvatske |
| Središnji ured |
| Sektor za carinsku tarifu, vrijednost i podrijetlo |
| Služba za carinsku vrijednost i podrijetlo |
| Alexandera Von Humboldta 4a, |
| 10000 Zagreb |

Customs Directorate of the Ministry of Finance of the Republic of Croatia

Central Office

Sector for customs tariff, value and origin Service for customs value and origin

Carinska uprava Ministarstva financija Republike Hrvatske

Središnji ured

Sektor za carinsku tarifu, vrijednost i podrijetlo

Služba za carinsku vrijednost i podrijetlo

Alexandera Von Humboldta 4a,

10000 Zagreb

+385 1 6211 308

+385 1 6211 321

podrijetlo@carina.hr

origin@carina.hr

ČEŠKA

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení – Závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení – Závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

+420 585 111 111

podatelna580000@cs.mfcr.cz

DANSKA

| SKAT København |
| --- |
| Sluseholmen 8B |
| DK-2450 København SV |

SKAT København

Sluseholmen 8B

DK-2450 København SV

+45 723 74204

Keld.Mikkelsen@Skat.dk

NEMČIJA

Preferencialno poreklo

in

nepreferencialno poreklo,

če je zadnja obdelava ali predelava opravljena zunaj EU

ali

če gre za blago, za katero obstajajo skupne ureditve trga, v skladu s katerimi je odobritev ugodnosti odvisna od določitve nepreferencialnega porekla.

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

+49 511101 2480

poststelle.vzta-hza-hannover@zoll.bund.de

Nepreferencialno poreklo,

če je blago v celoti pridobljeno v EU ali je proizvedeno, obdelano ali predelano v EU.

To se ne nanaša na blago, za katero obstajajo skupne ureditve trga, v skladu s katerimi je odobritev ugodnosti odvisna od določitve nepreferencialnega porekla.

| Industrie- und Handelskammern |
| --- |
| Deutscher Industrie- und Handelskammertag |
| Breite Straße 29 |
| 10178 Berlin |

Industrie- und Handelskammern

Deutscher Industrie- und Handelskammertag

Breite Straße 29

10178 Berlin

+49 302030 82321

behm.steffen@dihk.de

IRSKA

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification, Origin and Valuation Section |
| Customs Division |
| St Conlon’s Road |
| Nenagh |
| County Tipperary |

Office of the Revenue Commissioners

Classification, Origin and Valuation Section

Customs Division

St Conlon’s Road

Nenagh

County Tipperary

+353 6744260

origin&valuationsection@revenue.ie

ESTONIJA

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Tolliosakond |
| Tollitalitus |
| Lõõtsa 8A |
| 15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Tolliosakond

Tollitalitus

Lõõtsa 8A

15176 Tallinn

+372 6762607

emta@emta.ee

GRČIJA

| Ministry of Finance |
| --- |
| General Secretariat for Public Revenue |
| General Directorate of Customs and Excise |
| Section B Tariff |
| Preferential Regimes & Origin |
| 10, Karageorgi Servias Str. |
| 101 84 Athens |

Ministry of Finance

General Secretariat for Public Revenue

General Directorate of Customs and Excise

Section B Tariff

Preferential Regimes & Origin

10, Karageorgi Servias Str.

101 84 Athens

| Υπουργείο Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίωυ Εσόδωυ |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ε.Φ.Κ. |
| Διεύθυνση Δασμολογικών Θεμάτων και Τελωνειακών Οικονομικών Καθεστώτων |
| Τμήμα Β Προτιμησιακών Δασμολογικών |
| Καθεστώτων και Καταγωγής |
| Καρ. Σερβίας 10 |
| 101 84 Αθήνα |

Υπουργείο Οικονομικών

Γενική Γραμματεία Δημοσίωυ Εσόδωυ

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ε.Φ.Κ.

Διεύθυνση Δασμολογικών Θεμάτων και Τελωνειακών Οικονομικών Καθεστώτων

Τμήμα Β Προτιμησιακών Δασμολογικών

Καθεστώτων και Καταγωγής

Καρ. Σερβίας 10

101 84 Αθήνα

+30 2106987491

+30 2106987493

+30 2106987541

+30 2106987513

d17-c@2001.syzefxis.gov.gr

ŠPANIJA

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

+34 917289854/55/35

gesadu@aeat.es

FRANCIJA

| Direction Générale des Douanes et Droits Indirects |
| --- |
| Bureau E/1 |
| 11, rue des Deux-Communes |
| 93558 Montreuil Cedex |

Direction Générale des Douanes et Droits Indirects

Bureau E/1

11, rue des Deux-Communes

93558 Montreuil Cedex

+33 157534374

+33 157534278

dg-e1@douane.finances.gouv.fr

ITALIJA

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Direzione Centrale Legislazione e Procedure Doganali |
| Ufficio applicazione tributi doganali |
| Via Mario Carucci, 71 |
| 00143 Roma |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Direzione Centrale Legislazione e Procedure Doganali

Ufficio applicazione tributi doganali

Via Mario Carucci, 71

00143 Roma

+39 0650245216

dogane.legislazionedogane.applicazione@agenziadogane.it

CIPER

| Department of Customs and Excise |
| --- |
| Ministry of Finance |
| M. Karaoli Str. |
| 1096 Nicosia |

Department of Customs and Excise

Ministry of Finance

M. Karaoli Str.

1096 Nicosia

| Postal address: |
| --- |
| Customs Headquarters |
| 1440 Nicosia |

Postal address:

Customs Headquarters

1440 Nicosia

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Μ. Καραολή |
| 1096 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Μ. Καραολή

1096 Λευκωσία

| Ταχυδρομική Διεύθυνση: |
| --- |
| Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία |

Ταχυδρομική Διεύθυνση:

Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία

+357 22601651

+357 22601703

headquarters@customs.mof.gov.cy

LATVIJA

| State Revenue Service of the Republic of Latvia |
| --- |
| National Customs Board |
| Talejas Street 1 |
| Riga, LV-1978 |

State Revenue Service of the Republic of Latvia

National Customs Board

Talejas Street 1

Riga, LV-1978

| Latvijas Republikas |
| --- |
| Valsts ieņēmumu dienesta |
| Muitas pārvalde |
| Talejas iela 1, |
| Rīga, LV-1978 |

Latvijas Republikas

Valsts ieņēmumu dienesta

Muitas pārvalde

Talejas iela 1,

Rīga, LV-1978

+371 67121007

+371 67121011

MP.lietvediba@vid.gov.lv

LITVA

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| 01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

01105 Vilnius

+370 52666067

+370 52666068

muitine@lrmuitine.lt

LUKSEMBURG

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| Division TAXUD |
| BP 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

Division TAXUD

BP 1605

1016 Luxembourg

+352 28182246

+352 28182347

Jean-Claude.Nilles@do.etat.lu

Laurent.Thilges@do.etat.lu

MADŽARSKA

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Hősök fasora 20-24 |
| 1163 Budapest |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Hősök fasora 20-24

1163 Budapest

+36 14022233

szi@nav.gov.hu

MALTA

| Customs Department |
| --- |
| Lascaris Wharf |
| Valletta. CMR02 |

Customs Department

Lascaris Wharf

Valletta. CMR02

+356 25685186

saviour.grima@gov.mt

NIZOZEMSKA

| Douane Nederland/Kantoor Nijmegen |
| --- |
| Landelijk Team Oorsprongszaken |
| PB 1537 |
| 6501 BM Nijmegen |

Douane Nederland/Kantoor Nijmegen

Landelijk Team Oorsprongszaken

PB 1537

6501 BM Nijmegen

+31 243813701

helpdesk.oorsprongszaken@belastingdienst.nl

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Finanzen |
| --- |
| Johannesgasse 5 |
| 1010 Wien |

Bundesministerium für Finanzen

Johannesgasse 5

1010 Wien

+43 151433/504189

origin@bmf.gv.at

POLJSKA

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| Wydział Wiążących Informacji WIT i WIP |
| ul. Erazma Ciołka 14 A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

Wydział Wiążących Informacji WIT i WIP

ul. Erazma Ciołka 14 A

01-443 Warszawa

+48 225447540

wip@war.mofnet.gov.pl

PORTUGALSKA

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua de Alfãndega no 5 r/c |
| 1149-006 Lisboa |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua de Alfãndega no 5 r/c

1149-006 Lisboa

+351 218813765

dsta@at.gov.pt

ROMUNIJA

| Agenţia Naţională de Administrare Fiscală |
| --- |
| Direcţia Generală a Vămilor |
| Str. Alexandru Ivasiuc nr. 34-40, sector 6 |
| cod 060305 |
| Bucuresti |

Agenţia Naţională de Administrare Fiscală

Direcţia Generală a Vămilor

Str. Alexandru Ivasiuc nr. 34-40, sector 6

cod 060305

Bucuresti

+40 213155858

+40 213112456

origine@customs.ro

SLOVENIJA

| Generalni carinski urad |
| --- |
| Šmartinska 55 |
| 1523 Ljubljana |

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

1523 Ljubljana

+386 14783921

ana.macek@gov.si

SLOVAŠKA

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava 26 |

Colný úrad Bratislava

Miletičova 42

824 59 Bratislava 26

+421 250263963

martin.strbik@financnasprava.sk

FINSKA

| Tulli |
| --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

+358 2955200

leena.lehtinen@tulli.fi

minna.raitanen@tulli.fi

ŠVEDSKA

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| 112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

112 98 Stockholm

+46 84565244

+46 84565522

anna.folkesson@tullverket.se

elisabet.andersson@tullverket.se

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| HM Revenue & Customs |
| --- |
| Excise, Customs, Stamps and Money |
| Duty Liability Team |
| 10th Floor South-East |
| Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |

HM Revenue & Customs

Excise, Customs, Stamps and Money

Duty Liability Team

10th Floor South-East

Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

+44 1702367721

ken.sherlock@hmrc.gsi.gov.uk

dutyliability.policy@hmrc.gsi.gov.uk

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/25

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/05/2017

Shema za akademsko mobilnost znotraj Afrike

(2017/C 29/15)

1.   Cilji in opis

Splošni cilj programa je spodbujati povečanje razpoložljivosti usposobljenih in visoko kvalificiranih strokovnjakov v Afriki, spodbujati trajnostni razvoj in prispevati k zmanjševanju revščine.

Posebni cilj programa je izboljšati znanja in spretnosti študentov in osebja z okrepljeno mobilnostjo znotraj Afrike. S krepitvijo sodelovanja med visokošolskimi ustanovami v Afriki se bo povečal dostop do kakovostnega izobraževanja, afriške študente pa se bo spodbudilo in se jim omogočilo opravljanje podiplomskega študija v Afriki. Poleg tega bo mobilnost osebja (akademskega in administrativnega) povečala zmožnost visokošolskih ustanov iz Afrike za mednarodno sodelovanje.

Podrobnejši cilji programa so:

| (a) | prispevati k izboljšanju kakovosti visokošolskega izobraževanja s spodbujanjem internacionalizacije ter usklajevanjem programov in učnih načrtov sodelujočih ustanov; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izboljšanju kakovosti visokošolskega izobraževanja s spodbujanjem internacionalizacije ter usklajevanjem programov in učnih načrtov sodelujočih ustanov;

| (b) | študentom, akademikom in drugemu osebju omogočiti, da v okviru programa mobilnosti v drugi afriški državi pridobijo jezikovne, kulturne in strokovne koristi. |
| --- | --- |

(b)

študentom, akademikom in drugemu osebju omogočiti, da v okviru programa mobilnosti v drugi afriški državi pridobijo jezikovne, kulturne in strokovne koristi.

2.   Upravičeni kandidati in sestava partnerstva

Partnerstvo mora biti sklenjeno med najmanj štirimi in največ šestimi afriškimi visokošolskimi ustanovami kot partnerji (vključno s prijaviteljem) in enim tehničnim partnerjem iz EU.

Upravičeni kandidati in partnerji so visokošolske ustanove s sedežem v Afriki, ki ponujajo podiplomske (magistrske in/ali doktorske) visokošolske študijske programe za pridobitev kvalifikacij, ki jih priznavajo pristojni organi v njihovi državi. Upravičene so samo visokošolske ustanove, ki so jih akreditirali ustrezni nacionalni organi v Afriki. Na tem razpisu ne morejo sodelovati podružnice visokošolskih ustanov s sedežem zunaj Afrike.

Tehnični partner mora biti visokošolska ustanova iz ene od držav članic EU, ki ji je bila podeljena univerzitetna listina Erasmus.

3.   Upravičene dejavnosti in trajanje

Projekt vključuje organizacijo in izvajanje mobilnosti študentov in visokošolskega osebja v okviru visokokakovostnih magistrskih in doktorskih programov, kakor tudi zagotavljanje izobraževanja/usposabljanja in drugih storitev tujim študentom ter poučevanja/usposabljanja in raziskovalnih nalog ter drugih storitev osebju iz držav, vključenih v projekt. Mobilnost se mora izvajati le v eni od upravičenih držav, ki jih zajema ta razpis za zbiranje predlogov.

Projekt mora trajati 60 mesecev.

4.   Merila za dodelitev

Vse vloge bodo ocenili zunanji strokovnjaki na podlagi naslednjih meril:

| Merila | Točke |
| --- | --- |
| 1. | Ustreznost |

Merila

Točke

1.

Ustreznost

20

| 2. | Kakovost |
| --- | --- |

2.

Kakovost

70

| 2.1 | Akademska kakovost |
| --- | --- |

2.1

Akademska kakovost

15

| 2.2 | Sestava partnerstva in mehanizmi sodelovanja |
| --- | --- |

2.2

Sestava partnerstva in mehanizmi sodelovanja

15

| 2.3 | Organizacija in izvajanje mobilnosti |
| --- | --- |

2.3

Organizacija in izvajanje mobilnosti

20

| 2.4 | Storitve za študente/osebje in spremljanje |
| --- | --- |

2.4

Storitve za študente/osebje in spremljanje

10

| 2.5 | Uravnotežena zastopanost spolov |
| --- | --- |

2.5

Uravnotežena zastopanost spolov

10

| 3. | Trajnost |
| --- | --- |

3.

Trajnost

10

Skupaj

100

Da bi bili predlogi lahko financirani, morajo doseči vsaj 50 točk od skupaj 100.

5.   Proračun in zneski nepovratnih sredstev

Skupni okvirni znesek, ki je na razpolago v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov, je ocenjen na 9 900 000 EUR in mora omogočiti mobilnosti približno 350 osebam.

Posamezni znesek nepovratnih sredstev bo znašal od 1 000 000 EUR (najnižji znesek nepovratnih sredstev) do 1 400 000 EUR (najvišji znesek nepovratnih sredstev).

Nepovratna sredstva EU temeljijo na uporabi pavšalnih zneskov za organizacijo mobilnosti in stroškov na enoto za njeno izvajanje.

6.   Predložitev predlogov in rok

Predloge za shemo za akademsko mobilnost znotraj Afrike je treba predložiti najpozneje do 2. maja 2017 do 12.00 (opoldne) po srednjeevropskem času.

Prijave za nepovratna sredstva je treba predložiti na elektronskem obrazcu (e-obrazec) in njegovih prilogah, ki so bili pripravljeni posebej za ta namen in bodo na voljo na spletišču Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (https://eacea.ec.europa.eu/intra-africa/funding/intra-africa-academic-mobility-scheme-2017_en).

Za formalno veljavno prijavo se bo štela samo elektronska prijava (e-obrazec vključno s prilogami).

Prijavitelji morajo poleg tega po e-pošti poslati kopijo svoje prijave (e-obrazec vključno s prilogami) in jasno navesti registracijsko številko projekta, ki jo prejmejo ob predložitvi e-obrazca, in sicer na naslednji naslov: EACEA-IntraAfrica-IntraACP@ec.europa.eu.

Sprejete bodo samo prijave, ki bodo pravočasno oddane in bodo v skladu z zahtevami, določenimi v razpisu za zbiranje predlogov. Prijave, poslane le po e-pošti, se ne bodo upoštevale.

7.   Popolne informacije

Smernice za ta razpis za zbiranje predlogov ter vse ustrezne informacije in dokumenti za predložitev predlogov v skladu s tem razpisom so na voljo na spletišču agencije: https://eacea.ec.europa.eu/intra-africa/funding/intra-africa-academic-mobility-scheme-2017_en.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/27

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 29/16)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„TRADITIONAL WELSH CIDER“

ES št.: UK-PGI-0005-01251–7.8.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Traditional Welsh Cider“

2.   Država članica ali tretja država

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Traditional Welsh Cider“ (valižansko „Seidr Cymreig Traddodiadol“) je jabolčnik iz prvoiztisnjenega soka jabolk za predelavo v mošt avtohtonih in neavtohtonih sort, gojenih v Walesu na tradicionalni način. „Traditional Welsh Cider“ je lahko proizveden iz prvoiztisnjenega soka mešanice jabolk ali jabolk ene sorte. „Traditional Welsh Cider“ je narejen samo iz 100-odstotno čistega jabolčnega soka.

Pri jabolčniku „Traditional Welsh Cider“ so sorte jabolk za predelavo v mošt razvrščene v kategorije grenko-sladke sorte (Bitter Sweets), ostre sorte (Sharps), sladke sorte (Sweets) in grenko-ostre sorte (Bitter Sharps). Da se uravnotežijo tanini grenko-sladkih sort s kislostjo ostrih sort je potrebno znanje mešanja. Grenke sorte vsebujejo tanine, zaradi katerih je pijača grenka in temnejša ter bogatega okusa. Ostre sorte vsebujejo visoke ravni jabolčne kisline, zaradi katerih je jabolčnik rezen. Sladke sorte imajo nizke ravni taninov in kislin, vendar lahko dodajo sadni okus in razredčijo učinek morebitnih trpkih taninov. Grenko-ostre sorte vsebujejo kisline in tanine. Za mešanje teh lastnosti je potrebno znanje, postopek pa temelji na okusu posameznega izdelovalca jabolčnika.

Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je lahko od svetlo do temno zlate barve z odtenki rdeče in bronaste, odvisno od uporabljenih sort jabolk. Lahko je bister ali moten, vendar je običajno polprozoren, čistega svežega okusa in izredno suh do zelo sladek. Ima predvsem sadni okus z uravnoteženostjo jabolčne kisline in taninov, volumenski delež alkohola pa znaša od 3,00 % do 8,49 %.

Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ ima čist, svež okus in je lahko izredno suh do zelo sladek. Ima predvsem sadni okus z uravnoteženo stopnjo jabolčne kisline in taninov. Čeprav se stopnji taninov in kislosti običajno ne merita, je odvisna od sloga in preferenc posameznega izdelovalca jabolčnika.

Izdelujejo se tri oblike jabolčnika „Traditional Welsh Cider“, in sicer mirni jabolčnik, v steklenici zoreč jabolčnik in v steklenici fermentirajoč jabolčnik, kot je opisano v nadaljevanju.

Mirni jabolčnik: To je jabolčnik brez karbonizacije nad atmosferskim tlakom. Če je shranjen v nepredušnem vsebniku, je parcialni tlak ogljikovega dioksida (CO2) manjši od 1 bara (100 kPa), v bolj poroznem vsebniku, kot je lesen sod, pa je parcialni tlak znatno manjši od 1 bara. Jabolčnik, postrežen neposredno ali posredno iz takih vsebnikov, je miren, brez opaznega penjenja, vendar se nekaj mehurčkov lahko oblikuje, če se temperatura jabolčnika poviša glede na temperaturo skladiščenja, saj se topnost CO2 zmanjšuje z naraščanjem temperature.

V steklenici zoreč jabolčnik: Naravna karbonizacija se doseže z ustekleničenjem jabolčnika pred koncem primarne fermentacije. Jabolčnik se ustekleniči pri relativni gostoti, ki jo določi izdelovalec, da se doseže želena stopnja karbonizacije in sladkosti. Večja je stopnja karbonizacije, manj je sladek. Pri jabolčniku, proizvedenem s postopkom „keeving“, se želena stopnja karbonizacije doseže z zmanjšanjem števila celic kvasovk in odvzemom hranil kvasovkam, s čimer se prepreči dokončanje fermentacije do suhosti. Tlak CO2 pri 0 °C pri jabolčniku, zorečem v steklenici, znaša od 1,5 bara do 3,0 bara (od 150 kPa do 300 kPa) in, ker jabolčnik vsebuje kvasno usedlino, je lahko motnega videza, če se ne odpre in toči pazljivo. Če jabolčnik ni proizveden s postopkom „keeving“, je suhega okusa. Samo v steklenici zoreč jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je lahko proizveden s postopkom „keeving“. Izdelovalec lahko stopnjo dosežene karbonizacije izračuna iz razlike med relativno gostoto pred ustekleničenjem in ob koncu procesa zorenja v steklenici.

Čeprav je lahko delež alkohola v jabolčniku „Traditional Welsh Cider“, zorečem v steklenici, v razponu mirnega jabolčnika (volumenski delež alkohola od 3,00 % do največ 8,49 %), ima v povprečju v steklenici zoreč jabolčnik nižji volumenski delež alkohola (od 3,0 % do 5,5 %), zlasti če je proizveden s postopkom „keeving“, saj povzroči nepopolno fermentacijo sadnih sladkorjev.

V steklenici fermentirajoč jabolčnik: Naravna karbonizacija se doseže z ustekleničenjem jabolčnika ob koncu primarne fermentacije in sprožitvijo sekundarne fermentacije z dodajanjem fermentacijskega sladkorja in kvasovk. V steklenici fermentirajoč jabolčnik ima višjo stopnjo karbonizacije kot v steklenici zoreč jabolčnik in je po degoržiranju bistrega videza. Je suhega okusa, saj med sekundarno fermentacijo ves sladkor fermentira, dodajanje po degoržiranju pa ni dovoljeno.Tlak CO2 pri 0 °C pri jabolčniku, fermentirajočem v steklenici, znaša od 4,0 bara in 6,0 bara (od 400 kPa do 600 kPa). Izdelovalec lahko stopnjo karbonizacije predvidi glede na količino dodanega fermentacijskega sladkorja in izračuna iz razlike med relativno gostoto iz meritev po dodajanju in ob končanem procesu fermentacije v steklenici.

Čeprav je lahko delež alkohola v jabolčniku, fermentirajočem v steklenici, v razponu mirnega jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ (volumenski delež alkohola od 3,00 % do največ 8,49 %), ima v povprečju v steklenici fermentirajoč jabolčnik višji volumenski delež alkohola (od 5,5 % do 8,49 %) zaradi sekundarne fermentacije do suhosti.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine za proizvodnjo jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ so:

| — | prvoiztisnjeni sok jabolk za predelavo v mošt avtohtonih in neavtohtonih sort, gojenih v Walesu; |
| --- | --- |

—

prvoiztisnjeni sok jabolk za predelavo v mošt avtohtonih in neavtohtonih sort, gojenih v Walesu;

| — | dovoljeni aditivi:






  — | gojene kvasovke, kot so S. bayanus, S. cerevisiae; |
| --- | --- | --- |

—

dovoljeni aditivi:

—

gojene kvasovke, kot so S. bayanus, S. cerevisiae;

| — | sulfit v obliki natrijevega ali kalijevega metabisulfita ni vedno potreben, vendar je dovoljen za zaščito mikrobioloških standardov. Če se izdelovalec odloči za dodajanje sulfita, vsebnost SO2 ne sme presegati 200 mg/liter, na etiketi pa mora biti naveden med sestavinami v skladu z zakonodajo; |
| --- | --- |

—

sulfit v obliki natrijevega ali kalijevega metabisulfita ni vedno potreben, vendar je dovoljen za zaščito mikrobioloških standardov. Če se izdelovalec odloči za dodajanje sulfita, vsebnost SO2 ne sme presegati 200 mg/liter, na etiketi pa mora biti naveden med sestavinami v skladu z zakonodajo;

| — | sol kalcijev klorid in encim pektin esteraza pri uporabi metode „keeving“ za zmanjšanje vsebnosti kvasovk in hranil kvasovk. |
| --- | --- |

—

sol kalcijev klorid in encim pektin esteraza pri uporabi metode „keeving“ za zmanjšanje vsebnosti kvasovk in hranil kvasovk.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Naslednje faze proizvodnje je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | pridobivanje jabolk, |
| --- | --- |

—

pridobivanje jabolk,

| — | stiskanje jabolk/predelava jabolk v sok, |
| --- | --- |

—

stiskanje jabolk/predelava jabolk v sok,

| — | proizvodnja jabolčnika, |
| --- | --- |

—

proizvodnja jabolčnika,

| — | fermentacija, |
| --- | --- |

—

fermentacija,

| — | stekleničenje in spravljanje v sode. |
| --- | --- |

—

stekleničenje in spravljanje v sode.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Mirni jabolčnik

Stekleničenje in spravljanje v sode sta končna postopka pakiranja mirnega jabolčnika.

Stekleničenje jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ in njegovo spravljanje v sode morata v celoti potekati na opredeljenem geografskem območju. Jabolčnik je nepasteriziran „živ“ proizvod in v tej fazi se je treba čim bolj izogibati njegovemu prevozu, da se ohranijo kakovost, sledljivost in nadzor nad temperaturo ter prepreči kakršna koli kontaminacija. Proizvodnja jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ temelji na večstranskih vplivih lokalnega naravnega okolja na končni proizvod, kar izključuje široko razširjen prevoz neustekleničenih količin pred končnim pakiranjem.

Peneči jabolčnik: v steklenici zoreč in v steklenici fermentirajoč jabolčnik

Peneči jabolčnik se proizvaja v steklenicah. Penjenje povzroča raztopljeni ogljikov dioksid, ki se lahko doda samo po naravni poti (s fermentacijo kvasovk v tesno zaprti steklenici) in ne z umetno karbonizacijo.

Za v steklenici zoreč jabolčnik (dokončanje primarne fermentacije v steklenici):

Jabolčnik, proizveden s postopkom „keeving“ ali ne, se ustekleniči pri relativni gostoti, ki je potrebna za želeno zorenje in sladkost v steklenici.

Za v steklenici fermentirajoč jabolčnik (sekundarna fermentacija v steklenici): Fermentacija v steklenici se nanaša na proces sekundarne fermentacije mirnega jabolčnika v tesno zaprti steklenici.

Jabolčnik, uporabljen pri tem procesu, se proizvede na povsem enak način kot mirni jabolčnik pred stekleničenjem. Steklenice morajo biti zelo vzdržljive, z vbočenim dnom in oblikovane tako, da se lahko tesno zaprejo z 29-milimetrskimi kronskimi zamaški ali zamaški iz naravne plute ali plastike z zapiralom iz žičnate mrežice, ter morajo v daljšem obdobju pri 25 °C zdržati notranji tlak od 6 barov do 12 barov.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Wales

5.   Povezava z geografskim območjem

Edinstvene individualne značilnosti jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ temeljijo na prsti in podnebju opredeljenega območja, ki vplivata na značilnosti prvoiztisnjenega soka avtohtonih ali neavtohtonih sort jabolk, gojenih in predelanih v jabolčnik na tradicionalen način. Uporabljena sorta jabolk vpliva na aromo in videz jabolčnika, pravilni okus, aroma in videz pa se dosežejo s strokovnim obrtnim usposabljanjem.

Sloves jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ temelji na prsti in podnebju opredeljenega območja, značilnosti in aroma jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ pa se razlikujejo glede na območja Walesa, na katerih se jabolčnik proizvaja.

Ravninska območja Walesa so zaradi značilnosti prsti in podnebja zelo primerna za gojenje jabolk za predelavo v mošt, saj se lahko izberejo mesta za sadovnjake, kjer je manjša verjetnost zmrzali zgodaj spomladi v času cvetenja. Za valižansko podnebje so značilne tudi obilne padavine, ki so bistvene v času cvetenja in jeseni pred obiranjem jabolk. Značilnosti jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ se razlikujejo glede na območja Walesa, na katerih se jabolčnik proizvaja. Na višji nadmorski višini obstaja nevarnost zmrzali v času cvetenja, ki pomeni manjši pridelek, vendar pa je fermentacija počasnejša, kar naj bi izboljšalo okus jabolčnika. Valižansko podnebje je dovolj toplo in sončno ob pravem času, da nastanejo zadostne ravni sadnega sladkorja, ter dovolj vlažno, da zadovolji veliko potrebo starejših jablan, ki rodijo jabolka za predelavo v mošt, po vodi in potrebe na novo posajenih dreves.

Večina jabolk za jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je pridelana v valižanskem okrožju vzhodni Monmouthshire. Globoka aluvialna tla iz rdečega peščenjaka izvrstno zadržujejo vlago, hkrati pa imajo izvrstne lastnosti odvodnjavanja v času nadpovprečnih padavin. Ta kombinacija slovi po tem, da zagotavlja sadje višje kakovosti, zato je tudi jabolčnik kakovostnejši. V okrožju Monmouthshire obstajajo jablane z jabolki za predelavo v mošt, ki so stare do 150 let.

Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ se proizvaja s fermentacijo soka jabolk avtohtonih in neavtohtonih sort, gojenih v Walesu. Uporabljena sorta jabolk za predelavo v mošt vpliva na aromo in videz jabolčnika. Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je od svetlo do temno zlate barve z odtenki rdeče in bronaste, odvisno od uporabljenih sort jabolk. Značilnosti in aroma se razlikujejo tudi glede na območja Walesa, na katerih se jabolčnik proizvaja. Na višji nadmorski višini je fermentacija počasnejša, kar naj bi izboljšalo okus jabolčnika, ki ima zaradi tega čist svež okus.

Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je lahko izredno suh do zelo sladek. Dodajanje fermentacijskih sladkorjev, kot so glukoza, fruktoza in saharoza, je dovoljeno samo pri proizvodnji v steklenici fermentirajočega jabolčnika za sprožitev procesa sekundarne fermentacije. Nobeni drugi vrsti jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ se ne doda sladkor, saj je v valižanskih jabolkih za predelavo v mošt dovolj naravnih sadnih sladkorjev.

Sok jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ vsebuje 100-odstotni prvoiztisnjeni sok iz mešanice sort ali ene same sorte jabolk, medtem ko lahko v drugih delih Združenega kraljestva poteka drugo stiskanje. Poleg tega se lahko v drugih delih Združenega kraljestva sok dosladka, kar povzroči naknadno fermentacijo in višji delež alkohola, ter nato razredči z vodo, zaradi česar je proizvod bolj homogen. Nobena serija jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ ni povsem enaka drugi, kar povečuje edinstvenost tega obrtnega izdelka.

V vseh fazah mletja, stiskanja in mešanja je potrebno posebno znanje tradicionalne proizvodnje za izdelavo jabolčnika „Traditional Welsh Cider“. To strokovno znanje in izkušnje se prenašajo z enega proizvajalca jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ na drugega. Za uravnoteženost taninov grenko-sladkih sort s kislostjo ostrih sort je potrebno posebno znanje mešanja. Grenko-sladke sorte vsebujejo tanine, zaradi katerih je pijača grenka in temna ter bogatega okusa. Ostre sorte vsebujejo visoke ravni jabolčne kisline, zaradi katerih je jabolčnik rezen. Sladke sorte imajo nizke ravni taninov in kisline, vendar lahko dodajo sadni okus in razredčijo učinek morebitnih trpkih taninov. Grenko-ostre sorte vsebuje tanine in kislino. Tanini se običajno ne merijo, temveč vsak izdelovalec jabolčnika zmeša sok po svojem okusu, kar je posebna spretnost. Novi izdelovalci jabolčnika se pogosto učijo drug od drugega in uporabljajo skupno opremo do takrat, ko si lahko privoščijo lastno.

Tradicija izdelave jabolčnika „Traditional Welsh Cider“ sega v devetnajsto stoletje, ko so valižanski kmetje izdelali dovolj jabolčnika za lastno rabo in za zagotavljanje dodatnega dohodka. Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ so pogosto dali kmetijskim delavcem, pogosto kot delno plačilo. Izdelovali so ga izključno doma in trgovanje, ki ni bilo pogosto, je potekalo lokalno med sosednjimi kmetijami ali z bližnjimi pivnicami. Kakršna koli komercialna pridelava jabolčnika v Walesu preprosto ni obstajala.

Leta 2001 je bilo ustanovljeno društvo za valižanski hruškovec in jabolčnik Welsh Perry and Cider Society in danes je v Walesu približno 50 izdelovalcev jabolčnika. Leta 2003 je društvo Welsh Perry and Cider Society dobilo priznanje organizacije Campaign for Real Ale (CAMRA), ki mu je podelila nagrado Pomona za „njihovo izredno delo, ki povečuje prepoznavnost valižanskega pravega jabolčnika“. Leta 2009 je društvo Welsh Perry and Cider Society prejelo letno priznanje asturijske fundacije za jabolčnik v Španiji. Dobilo ga je za zasluge in inovacije pri spodbujanju „craft“ jabolčnika, osveščanje o tradicionalnem jabolčniku in predanost pri ohranjanju kulturne dediščine v zvezi z ohranjanjem in obnovo domačih sort jabolk z vzpostavitvijo genske banke v svojem muzeju. Jabolčnik „Traditional Welsh Cider“ je vse bolj uveljavljen in široko priznan v prehrambni industriji v Združenem kraljestvu in po vsem svetu. Kot kakovosten proizvod ga uporabljajo številni vrhunski kuharski mojstri in gastronomi, v njihovih jedilnikih pa se redno pojavlja kot navedena sestavina. Leta 2005 so valižanski izdelovalci jabolčnika prejeli vse glavne nagrade na prvenstvu Združenega kraljestva v Readingu, in sicer nagradi Champion Cider in Bottled Cider.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-welsh-cider

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 28.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/32

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 29/17)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„TRADITIONAL WELSH PERRY“

ES št.: UK-PGI-0005-01250 – 6.8.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Traditional Welsh Perry“

2.   Država članica ali tretja država

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ (v valižanščini „Perai Cymreig Traddodiadol“) je ime prvega soka, iztisnjenega iz hrušk za predelavo v mošt iz katerih koli avtohtonih ali neavtohtonih sort hrušk, pridelanih v Walesu po tradicionalni metodi. Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je narejen iz prvega soka, iztisnjenega iz samo ene sorte hrušk za predelavo v mošt ali mešanice različnih vrst. Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je narejen samo iz 100-odstotno čistega soka hrušk za predelavo v mošt.

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je lahko od bledo rumene do temno zlate barve, lahko je bister ali moten z izrazitim lahkim ali bogatim sadnim okusom, uravnoteženim z naravno sladkostjo zaradi sorbitola, ki ga vsebujejo hruške, uporabljene za predelavo v mošt, citronsko kislostjo in nežno sadno aromo. Okus dopolnjuje aroma, ki mu jo dajejo tanini in ima lahko izrazito suh ali večinoma sladek pookus. Delež alkohola znaša od 3,00 % do 8,49 %.

Proizvajajo se tri vrste hruškovca „Traditional Welsh Perry“, in sicer nepeneči, zoreči v steklenici in fermentirajoči v steklenici, kot je opisano.

Nepeneči hruškovec: To je hruškovec brez karbonizacije nad atmosferskim tlakom. Če je shranjen v nepredušnem vsebniku, je delni tlak ogljikovega dioksida (CO2) nižji od 1 bara (100 kPa), v bolj poroznem vsebniku, kot je lesen sod, pa je delni tlak znatno nižji od 1 bara. Hruškovec, postrežen neposredno ali posredno iz takšnih vsebnikov, je nepeneč, brez opaznega penjenja, vendar se nekaj mehurčkov lahko oblikuje, če se temperatura hruškovca poviša glede na temperaturo skladiščenja, saj se topnost CO2 z naraščanjem temperature znižuje.

Hruškovec, zoreč v steklenici: Naravna karbonizacija se doseže s stekleničenjem hruškovca pred koncem primarne fermentacije. Hruškovec se ustekleniči pri relativni gostoti, ki jo določi proizvajalec, da dobi želeno raven karbonizacije in sladkosti. Večja kot je stopnja karbonizacije, manj je preostale sladkosti. Pri hruškovcu, proizvedenem s postopkom, imenovanim „keeving“, se želena stopnja karbonizacije doseže z zmanjšanjem števila celic kvasovk in odvzemom hranil kvasovkam, s čimer se prepreči dokončanje fermentacije do suhosti. Tlak CO2 pri 0 °C pri hruškovcu, zorečem v steklenici, znaša med 1,5 bara in 3,0 bara (od 150 kPa do 300 kPa) in, ker hruškovec vsebuje droži, je lahko motnega videza, če se ne odpre in toči pazljivo. Če ni proizveden s postopkom „keeving“, je suhega okusa. Samo hruškovec „Traditional Welsh Perry“, ki dozori v steklenici, je lahko proizveden s postopkom „keeving“. Proizvajalec lahko stopnjo dosežene karbonizacije izračuna iz razlike med relativno gostoto pred stekleničenjem in ob koncu postopka zorenja v steklenici.

Čeprav je lahko delež alkohola v hruškovcu „Traditional Welsh Perry“, zorečem v steklenici, podoben deležu nepenečega hruškovca (volumenski delež alkohola od 3,00 % do največ 8,49 %), ima hruškovec, zoreč v steklenici, v povprečju nižji volumenski delež alkohola (od 3,0 % do 5,5 %), zlasti če je proizveden s postopkom „keeving“, saj ta postopek povzroči nepopolno fermentacijo sadnih sladkorjev.

Hruškovec, fermentirajoč v steklenici: Naravna karbonizacija se doseže s stekleničenjem hruškovca ob koncu primarne fermentacije in s sprožitvijo sekundarne fermentacije z dodajanjem fermentacijskega sladkorja in kvasovk. V steklenici fermentirajoč hruškovec ima višjo stopnjo karbonizacije kot hruškovec, zoreč v steklenici, in je po degoržiranju bistrega videza. Je suhega okusa, saj med sekundarno fermentacijo ves sladkor fermentira, dodajanje po degoržiranju pa ni dovoljeno. Tlak CO2 pri 0 °C pri hruškovcu, fermentirajočem v steklenici, znaša med 4,0 bara in 6,0 bara (od 400 kPa do 600 kPa). Proizvajalec lahko predvidi stopnjo karbonizacije glede na količino dodanega fermentacijskega sladkorja in jo lahko izračuna iz razlike med relativno gostoto iz meritev po dodajanju in ob dokončanju postopka fermentacije v steklenici.

Čeprav je lahko delež alkohola v hruškovcu, fermentirajočem v steklenici, podoben deležu mirnega hruškovca „Traditional Welsh Perry“ (volumenski delež alkohola od 3,00 % do največ 8,49 %), ima v povprečju v steklenici fermentirajoč hruškovec višji volumenski delež alkohola (od 5,5 % do 8,49 %) zaradi sekundarne fermentacije do suhosti.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine za proizvodnjo hruškovca „Traditional Welsh Perry“ so:

| — | prvi sok, iztisnjen iz hrušk za predelavo v mošt avtohtonih in neavtohtonih sort, pridelanih v Walesu; |
| --- | --- |

—

prvi sok, iztisnjen iz hrušk za predelavo v mošt avtohtonih in neavtohtonih sort, pridelanih v Walesu;

| — | dovoljeni aditivi:






  — | gojene kvasovke, kot so S. bayanus, S. cerevisiae; |
| --- | --- | --- |

—

dovoljeni aditivi:

—

gojene kvasovke, kot so S. bayanus, S. cerevisiae;

| — | sulfit v obliki natrijevega ali kalijevega metabisulfita ni vedno potreben, vendar je dovoljen za zaščito mikrobioloških standardov. Če se proizvajalec odloči za dodajanje sulfita, vsebnost SO2 ne sme presegati 200 mg/liter, na etiketi pa mora biti naveden med sestavinami v skladu z zakonodajo; |
| --- | --- |

—

sulfit v obliki natrijevega ali kalijevega metabisulfita ni vedno potreben, vendar je dovoljen za zaščito mikrobioloških standardov. Če se proizvajalec odloči za dodajanje sulfita, vsebnost SO2 ne sme presegati 200 mg/liter, na etiketi pa mora biti naveden med sestavinami v skladu z zakonodajo;

| — | sol kalcijev klorid in encim pektin esteraza pri uporabi postopka „keeving“ za zmanjšanje vsebnosti kvasovk in hranil kvasovk. |
| --- | --- |

—

sol kalcijev klorid in encim pektin esteraza pri uporabi postopka „keeving“ za zmanjšanje vsebnosti kvasovk in hranil kvasovk.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Naslednje faze proizvodnje je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | pridobivanje hrušk, |
| --- | --- |

—

pridobivanje hrušk,

| — | stiskanje hrušk/predelava hrušk v sok, |
| --- | --- |

—

stiskanje hrušk/predelava hrušk v sok,

| — | pridelava hrušk, |
| --- | --- |

—

pridelava hrušk,

| — | fermentacija, |
| --- | --- |

—

fermentacija,

| — | stekleničenje in spravilo v sode. |
| --- | --- |

—

stekleničenje in spravilo v sode.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Nepeneči hruškovec

Stekleničenje in spravljanje v sode sta končna postopka pakiranja nepenečega hruškovca.

Stekleničenje hruškovca „Traditional Welsh Perry“ in njegovo spravljanje v sode morata v celoti potekati na opredeljenem geografskem območju. Hruškovec je nepasteriziran, „živ“ proizvod in v tej fazi se je treba čim bolj izogibati njegovemu prevozu, da se ohranijo kakovost, sledljivost in nadzor temperature ter prepreči kakršna koli kontaminacija, kar izključuje široko razširjen prevoz velikih količin pred končnim pakiranjem.

Peneči hruškovec: Hruškovec, zoreč v steklenici, in hruškovec, fermentirajoč v steklenici

Peneči hruškovec se proizvaja v steklenicah. Penjenje povzroča raztopljeni ogljikov dioksid, ki se lahko doda samo po naravni poti (s fermentacijo kvasovk v tesno zaprti steklenici) in ne z umetno karbonizacijo.

Za hruškovec, zoreč v steklenici: (dokončanje primarne fermentacije v steklenici)

Hruškovec, ki je lahko proizveden s postopkom „keeving“ ali ne, se ustekleniči pri relativni gostoti, ki je potrebna za želeno zorenje in sladkost v steklenici.

Za v steklenici fermentirajoč hruškovec: (sekundarna fermentacija v steklenici). Fermentacija v steklenici se nanaša na proces sekundarne fermentacije mirnega hruškovca v tesno zaprti steklenici.

Hruškovec, uporabljen pri tem procesu, se proizvede na povsem enak način kot mirni hruškovec pred stekleničenjem. Steklenice morajo biti zelo vzdržljive, z vbočenim dnom in oblikovane tako, da se lahko tesno zaprejo z 29-milimetrskimi kronskimi zamaški ali zamaški iz naravne plute ali plastike z zapiralom iz žičnate mrežice, ter morajo v daljšem obdobju pri 25 °C zdržati notranji tlak od 6 do 12 barov.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Wales

5.   Povezava z geografskim območjem

Edinstvene individualne značilnosti hruškovca „Traditional Welsh Perry“ temeljijo na tem, da je ta hruškovec prvi sok, iztisnjen iz avtohtonih in neavtohtonih sort hrušk za predelavo v mošt, gojenih na opredeljenem območju. Hruškovec se proizvaja po tradicionalni metodi na opredeljenem območju na podlagi nabora spretnosti in znanj, ki se je razvil po vsem Walesu, kar dokazuje trenutna geografska porazdelitev članov društva za valižanski hruškovec in jabolčnik. Na okus in videz hruškovca vplivajo posamezne sorte uporabljenih hrušk in njihove kombinacije. Zato obstaja velika raznolikost med proizvodi, kar povečuje edinstvenost tega obrtnega izdelka. Pravilni okus, aroma in videz pa se dosežejo s strokovnim obrtnim usposabljanjem.

Sloves hruškovca „Traditional Welsh Perry“ temelji na prsti in podnebju opredeljenega območja. Značilnosti in okus hruškovca „Traditional Welsh Perry“ se razlikujejo glede na območja Walesa, na katerih se pridelujejo hruške za predelavo v mošt in na katerih se proizvaja hruškovec.

Ravninska območja Walesa so zaradi prsti in podnebja zelo primerna za gojenje hrušk za predelavo v mošt, saj se lahko izberejo mesta za sadovnjake, kjer je manjša verjetnost zmrzali zgodaj spomladi v času cvetenja. Za valižansko podnebje so značilne tudi obilne padavine, ki so bistvene v času cvetenja in jeseni pred obiranjem hrušk. Valižansko podnebje je dovolj toplo in sončno ob pravem času, da nastanejo zadostne ravni sadnega sladkorja, ter dovolj vlažno, da zadovolji veliko potrebo starejših hrušk, ki rodijo hruške za predelavo v mošt, po vodi in potrebe na novo posajenih dreves. Večina hrušk za hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je pridelana v vzhodnem delu valižanskega okrožja Monmouthshire. Globoka aluvialna tla iz rdečega peščenjaka izvrstno zadržujejo vlago, hkrati pa imajo izvrstne odvodnjevalne lastnosti v času nadpovprečnih padavin. Ta kombinacija slovi po tem, da daje sadje višje kakovosti, zato je tudi hruškovec kakovostnejši. V okrožju Monmouthshire rastejo vse do 300 let stara drevesa, ki rodijo hruške za predelavo v mošt.

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ se proizvaja s fermentacijo soka hrušk avtohtonih in neavtohtonih sort, gojenih v Walesu. Značilnosti hruškovca „Traditional Welsh Perry“ se lahko nekoliko razlikujejo tudi glede na to, kje je fermentiran. Pri nižjih temperaturah, ki so lahko odvisne od zemljepisne širine, mikroklime in višine, je fermentacija počasnejša zaradi večjega zadrževanja naravnih spremenljivih aromatičnih sestavin, za katere velja, da izboljšajo okus in aromo hruškovca, kar omogoči izrazito lahko ali bogato sadno aromo po hruškah s čistim in svežim okusom. Uporabljena sorta ali sorte hrušk za predelavo v mošt lahko vplivajo na aromo in videz hruškovca. Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je lahko od blede, skoraj brezbarvno rumene do temno zlate barve.

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ je lahko izredno suh do zelo sladek. Dodajanje fermentacijskih sladkorjev, kot so glukoza, fruktoza in saharoza, je dovoljeno samo pri proizvodnji v steklenici fermentirajočega hruškovca za sprožitev procesa sekundarne fermentacije. Nobeni drugi vrsti hruškovca „Traditional Welsh Perry“ se ne doda sladkor, saj je v samih valižanskih hruškah za predelavo v mošt dovolj naravnih sadnih sladkorjev.

Sok hruškovca „Traditional Welsh Perry“ vsebuje 100-odstotni prvi sok, iztisnjen iz mešanice sort ali ene same sorte hrušk, medtem ko lahko v drugih delih Združenega kraljestva poteka drugo stiskanje. Poleg tega se lahko v drugih delih Združenega kraljestva sok dosladka, kar povzroči naknadno fermentacijo in višji delež alkohola, ter nato razredči z vodo, zaradi česar je proizvod bolj homogen. Niti dve seriji hruškovca „Traditional Welsh Perry“ nista med seboj povsem enaki, zaradi česar je ta obrtni izdelek še bolj edinstven.

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ se na podlagi nabora spretnosti in znanj proizvaja po vsem Walesu, kar dokazuje trenutna geografska porazdelitev članov društva za valižanski hruškovec in mošt. Za proizvodnjo hruškovca „Traditional Welsh Perry“ so potrebne posebne tradicionalne spretnosti. To strokovno znanje in izkušnje se prenašajo iz roda v rod proizvajalcev hruškovca „Traditional Welsh Perry“. Čas spravila sadja, mletja in predelave je lahko ključnega pomena, saj se nekatere sorte hrušk, ko dozorijo, hitro zmehčajo in razpadejo, skladiščenje sadja pa je lahko težavno. Ta čas je najbolj odvisen od sorte sadja. Proizvajalec mora zelo dobro poznati uporabljene sorte hrušk in koledar spravila. Hruškovec se lahko proizvaja iz ene sorte hrušk ali iz mešanice različnih sort. Za mešanje različnih sort pred fermentacijo in po njej so potrebne posebne spretnosti. Poleg tega so potrebne posebne spretnosti za ugotavljanje, ali je pri hruškah z visoko vsebnostjo tanina potrebno daljše zadrževanje fermentiranega soka, da se omogoči obarjanje, ali pa mora biti sadje izpostavljeno oksidaciji prek maceracije (počivanje zmlete pulpe pred stiskanjem), če je na voljo primerna oprema. Društvo za valižanski hruškovec in mošt spodbuja razširjanje spretnosti in znanja med svojimi člani.

S proizvodnjo hruškovca „Traditional Welsh Perry“ so se sprva ukvarjale kmetije, a je bil bolj prefinjena pijača, večinoma rezervirana za zemljiške gospode in njihove družine in ne za kmečke delavce. Kmetijska proizvodnja hruškovca je upadla v 19. stoletju, ko se je zmanjšala proizvodnja mošta na kmetijah in so se razvile tovarne mošta. Hruškovca ni bilo mogoče proizvajati v tovarni, saj veliko tovarniških metod, kot je spuščanje sadja po vodnih kanalih, ni bilo mogoče uporabiti za hruške, ker v vodi potonejo in je treba z njimi ravnati drugače. Zato je tradicija proizvodnje hruškovca večinoma izumrla, ostalo pa je veliko hrušk. Tradicija se je začela oživljati leta 2001, ko je bilo ustanovljeno društvo za valižanski hruškovec in mošt in danes zanimanje za proizvodnjo hruškovca „Traditional Welsh Perry“ raste – v Walesu je približno 20 proizvajalcev hruškovca. V delih Walesa, kjer podnebje in geografski dejavniki niso primerni za gojenje hrušk za predelavo v hruškovec, proizvajalci kupijo hruške od valižanskih sadjarjev z območij Walesa, ki so ugodnejša za pridelavo hrušk za hruškovec. Društvo zdaj organizira letno prvenstvo hruškovca „Welsh Perry“.

Hruškovec „Traditional Welsh Perry“ postaja dobro uveljavljen in široko priznan v prehrambni industriji v Združenem kraljestvu in po svetu. Kot kakovosten proizvod ga uporabljajo številni vrhunski kuharski mojstri in gastronomi, na njihovih jedilnikih pa se redno pojavlja kot navedena sestavina. Leta 2008 je hruškovec „Traditional Welsh Perry“ dobil nagrado True Taste of Wales v kategoriji alkoholnih pijač, leta 2012 pa je na festivalu Bath and West Show dobil nagrado Laurence Riley Cup za najboljši hruškovec na festivalu.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-welsh-perry-pdo

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---