# Uradni list C 436/24.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 436 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5924. november 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 436

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5924. november 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 18.–21. november 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 53 E, 25.2.2014 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 18.–21. november 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 53 E, 25.2.2014 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 20. november 2013 |
| 2016/C 436/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Četrtek, 21. november 2013 |
| 2016/C 436/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe in pripravah na deveto ministrsko konferenco STO (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o akcijskem načrtu za podjetništvo 2020 – oživitev podjetniškega duha v Evropi (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Bangladešu: človekove pravice in prihodnje volitve (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Katarju: razmere delavcev migrantov (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o pravičnem sodstvu v Boliviji, zlasti o primerih Előda Tóásója in Maria Tadića (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Sreda, 20. november 2013

2016/C 436/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (2012/2308(INI))

2

Četrtek, 21. november 2013

2016/C 436/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe in pripravah na deveto ministrsko konferenco STO (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o akcijskem načrtu za podjetništvo 2020 – oživitev podjetniškega duha v Evropi (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Bangladešu: človekove pravice in prihodnje volitve (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Katarju: razmere delavcev migrantov (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o pravičnem sodstvu v Boliviji, zlasti o primerih Előda Tóásója in Maria Tadića (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. november 2013 |
| 2016/C 436/10 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. november 2013

2016/C 436/10

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 19. november 2013 |
| 2016/C 436/11 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2013 za proračunsko leto 2013, Oddelek III – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, gradbeni material, Španija) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Program Erasmus za vse ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa ERASMUS ZA VSE: Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Program Ustvarjalna Evropa ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES | 60 |
| 2016/C 436/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Instrument za povezovanje Evrope ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Vseevropsko prometno omrežje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Kmetijska in ribiška statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi določenih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike | 64 |
| 2016/C 436/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Evropske unije (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o sprejetju dopolnilnega raziskovalnega programa za projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Sreda, 20. november 2013 |
| 2016/C 436/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (suša in gozdni požari v Romuniji, poplave v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Evropski satelitski navigacijski sistemi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe št. (EU) .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinančna pomoč Jordaniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji | 208 |
| 2016/C 436/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge v imenu Evropske unije (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2009/935/PNZ v zvezi z določitvijo seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 723/2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Splošne določbe o Evropskih skladih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Evropski socialni sklad ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj naložbe za rast in delovna mesta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja naložbe za rast in delovna mesta ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj evropskega teritorialnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Kohezijski sklad ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in izvajanja takih združenj (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Uravnotežena zastopanost spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih(Besedilo velja za EGP) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Financiranje, upravljanje in spremljanje SKP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 –2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Skupna ureditev trgov kmetijskih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru SKP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Prehodne določbe glede podpore za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter spremembi Uredbe (EU) št. [...] [RP] glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014, Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. [...] [NP], (EU) št. [...] [HZU] in (EU) št. [...] [enotna SUT] v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Določbe o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, pravilih o prenehanju obveznosti za nekatere države članice in pravilih o končnih plačilih | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Finančna sredstva za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede finančnih sredstev za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede dodelitve finančnih sredstev za določene države članice iz Evropskega socialnega sklada | 282 |
| 2016/C 436/52 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Kiribati o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Kiribati na drugi strani (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Četrtek, 21. november 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Pravila za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Konkurenčnost podjetij ter mala in srednje velika podjetja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020(Besedilo velja za EGP) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Evropska statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki(Besedilo velja za EGP in Švico) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Akcijski program za obdavčitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Akcijski program za carine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Zavarovanje in pozavarovanje (Spremembe k Solventnost II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I) | 397 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. november 2013

2016/C 436/11

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2013 za proračunsko leto 2013, Oddelek III – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, gradbeni material, Španija) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Program Erasmus za vse ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa ERASMUS ZA VSE: Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Program Ustvarjalna Evropa ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES

60

2016/C 436/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Instrument za povezovanje Evrope ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Vseevropsko prometno omrežje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Kmetijska in ribiška statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi določenih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike

64

2016/C 436/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Evropske unije (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o sprejetju dopolnilnega raziskovalnega programa za projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Sreda, 20. november 2013

2016/C 436/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (suša in gozdni požari v Romuniji, poplave v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Evropski satelitski navigacijski sistemi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe št. (EU) .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinančna pomoč Jordaniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

208

2016/C 436/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge v imenu Evropske unije (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2009/935/PNZ v zvezi z določitvijo seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 723/2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Splošne določbe o Evropskih skladih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Evropski socialni sklad ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj naložbe za rast in delovna mesta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja naložbe za rast in delovna mesta ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj evropskega teritorialnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Kohezijski sklad ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in izvajanja takih združenj (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Uravnotežena zastopanost spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih(Besedilo velja za EGP)

225

2016/C 436/44

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Financiranje, upravljanje in spremljanje SKP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 –2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Skupna ureditev trgov kmetijskih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru SKP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Prehodne določbe glede podpore za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter spremembi Uredbe (EU) št. [...] [RP] glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014, Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. [...] [NP], (EU) št. [...] [HZU] in (EU) št. [...] [enotna SUT] v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Določbe o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, pravilih o prenehanju obveznosti za nekatere države članice in pravilih o končnih plačilih

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Finančna sredstva za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede finančnih sredstev za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede dodelitve finančnih sredstev za določene države članice iz Evropskega socialnega sklada

282

2016/C 436/52

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Kiribati o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Kiribati na drugi strani (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Četrtek, 21. november 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Pravila za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Konkurenčnost podjetij ter mala in srednje velika podjetja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020(Besedilo velja za EGP)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Evropska statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki(Besedilo velja za EGP in Švico)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Akcijski program za obdavčitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Akcijski program za carine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Zavarovanje in pozavarovanje (Spremembe k Solventnost II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I)

397

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 18.–21. november 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 53 E, 25.2.2014
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Sreda, 20. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Določitev sedežev institucij Evropske unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 232 in 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 232 in 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Protokola 6, ki je priložen Pogodbama, o določitvi sedežev institucij in določenih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola 6, ki je priložen Pogodbama, o določitvi sedežev institucij in določenih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 10, 14 in 48 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10, 14 in 48 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju svojega stališča o teh zadevah, ki ga je izrazil zlasti v priporočilu z dne 21. junija 1958 (1), resoluciji z dne 7. julija 1981 o sedežu institucij ES in zlasti Evropskega parlamenta (2), v svojih priporočilih za medvladno konferenco z dne 13. aprila 2000 (3) in povezanih resolucijah: resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (4), resoluciji z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek I – Evropski parlament (5), resoluciji z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (6), resoluciji z dne 29. marca 2012 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2013 (7) ter resoluciji z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča o teh zadevah, ki ga je izrazil zlasti v priporočilu z dne 21. junija 1958 (1), resoluciji z dne 7. julija 1981 o sedežu institucij ES in zlasti Evropskega parlamenta (2), v svojih priporočilih za medvladno konferenco z dne 13. aprila 2000 (3) in povezanih resolucijah: resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (4), resoluciji z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek I – Evropski parlament (5), resoluciji z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (6), resoluciji z dne 29. marca 2012 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2013 (7) ter resoluciji z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (8),

| — | ob upoštevanju vprašanj za pisni odgovor E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 in E-004135-2012 Komisiji in Svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za pisni odgovor E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 in E-004135-2012 Komisiji in Svetu,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja iz septembra 2002 in avgusta 2013 o stroških vzdrževanja treh krajev dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja iz septembra 2002 in avgusta 2013 o stroških vzdrževanja treh krajev dela,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun o proračunu Parlamenta za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun o proračunu Parlamenta za leto 2012,

| — | ob upoštevanju svojih poročil o dejavnosti za obdobja 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 in 2009–2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih poročil o dejavnosti za obdobja 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 in 2009–2011,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti zadev C-230/81 (9), C-345/95 (10) in združenih zadev C-237/11 in C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti zadev C-230/81 (9), C-345/95 (10) in združenih zadev C-237/11 in C-238/11 (11),

| — | ob upoštevanju peticije 630/2006 kampanje za en sedež, ki jo je podprlo več kot milijon državljanov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije 630/2006 kampanje za en sedež, ki jo je podprlo več kot milijon državljanov EU,

| — | ob upoštevanju glasovanja na plenarnem zasedanju Parlamentu dne 23. oktobra 2012, na katerem je večina poslancev (78 %) pozvala države članice, naj pregledajo svoja stališča o vprašanju uradnega sedeža Parlamenta v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja na plenarnem zasedanju Parlamentu dne 23. oktobra 2012, na katerem je večina poslancev (78 %) pozvala države članice, naj pregledajo svoja stališča o vprašanju uradnega sedeža Parlamenta v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju členov 5(3), 29, 41, 48, 74a, 201 in 202(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(3), 29, 41, 48, 74a, 201 in 202(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za peticije (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za peticije (A7-0350/2013),

| A. | ker člen 341 PDEU določa, da se sedeži institucij Unije določijo v medsebojnem soglasju držav članic; |
| --- | --- |

A.

ker člen 341 PDEU določa, da se sedeži institucij Unije določijo v medsebojnem soglasju držav članic;

| B. | ker so države članice tako sklenile v Protokolu št. 6, ki je priložen Pogodbama in ki Bruselj določa za sedež Komisije, Sveta (ta se v aprilu, juniju in oktobru sestaja v Luxembourgu), Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij, Luxembourg za sedež Sodišča Evropske unije, Računskega sodišča in Evropske investicijske banke, Frankfurt za sedež Evropske centralne banke in Haag za sedež Evropskega policijskega urada; |
| --- | --- |

B.

ker so države članice tako sklenile v Protokolu št. 6, ki je priložen Pogodbama in ki Bruselj določa za sedež Komisije, Sveta (ta se v aprilu, juniju in oktobru sestaja v Luxembourgu), Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij, Luxembourg za sedež Sodišča Evropske unije, Računskega sodišča in Evropske investicijske banke, Frankfurt za sedež Evropske centralne banke in Haag za sedež Evropskega policijskega urada;

| C. | ker je bila odločitev držav članic o teh sedežih dosežena v širšem okviru, ob upoštevanju zgodovinskega razvoja Evropske unije in njenih institucij ter geografske razpršenosti; |
| --- | --- |

C.

ker je bila odločitev držav članic o teh sedežih dosežena v širšem okviru, ob upoštevanju zgodovinskega razvoja Evropske unije in njenih institucij ter geografske razpršenosti;

| D. | ker ima Parlament posebno in edinstveno vlogo kot edina institucija, ki jo neposredno izvolijo evropski državljani in je njim tudi odgovorna, in ker se je njegova vloga v primerjavi z vlogo drugih institucij EU od njegove ustanovitve najbolj spremenila, pri čemer pa to poročilo obravnava predvsem sedež in delovne ureditve Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

D.

ker ima Parlament posebno in edinstveno vlogo kot edina institucija, ki jo neposredno izvolijo evropski državljani in je njim tudi odgovorna, in ker se je njegova vloga v primerjavi z vlogo drugih institucij EU od njegove ustanovitve najbolj spremenila, pri čemer pa to poročilo obravnava predvsem sedež in delovne ureditve Evropskega parlamenta;

| E. | ker Protokol 6, ki je priložen k Pogodbama, določa, da ima Parlament svoj sedež v Strasbourgu, kjer poteka 12 mesečnih plenarnih zasedanj, vključno s proračunskim, da dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju ter da generalni sekretariat in njegove službe ostajajo v Luxembourgu; |
| --- | --- |

E.

ker Protokol 6, ki je priložen k Pogodbama, določa, da ima Parlament svoj sedež v Strasbourgu, kjer poteka 12 mesečnih plenarnih zasedanj, vključno s proračunskim, da dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju ter da generalni sekretariat in njegove službe ostajajo v Luxembourgu;

| F. | ker člena 10 in 14 PEU pravita, da je EU predstavniška demokracija s Parlamentom kot neposrednim zastopnikom evropskih državljanov na ravni Unije ter da je Parlament kot sozakonodajalec enakopraven Svetu; |
| --- | --- |

F.

ker člena 10 in 14 PEU pravita, da je EU predstavniška demokracija s Parlamentom kot neposrednim zastopnikom evropskih državljanov na ravni Unije ter da je Parlament kot sozakonodajalec enakopraven Svetu;

| G. | ker člen 232 PDEU Parlamentu omogoča, da sprejme svoj poslovnik, v okviru katerega lahko določi dolžino plenarnih zasedanj v skladu s pogodbami in sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker člen 232 PDEU Parlamentu omogoča, da sprejme svoj poslovnik, v okviru katerega lahko določi dolžino plenarnih zasedanj v skladu s pogodbami in sodno prakso Sodišča Evropske unije;

| H. | ker je Sodišče Evropske unije navedlo, da kraj sedeža ne sme ovirati dobrega delovanja Parlamenta; ker je poleg tega navedlo, da več krajev dela sicer povzroča pomanjkljivosti in stroške, da pa vsaka sprememba sedeža ali krajev dela zahteva spremembo Pogodbe in s tem soglasje držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče Evropske unije navedlo, da kraj sedeža ne sme ovirati dobrega delovanja Parlamenta; ker je poleg tega navedlo, da več krajev dela sicer povzroča pomanjkljivosti in stroške, da pa vsaka sprememba sedeža ali krajev dela zahteva spremembo Pogodbe in s tem soglasje držav članic;

| I. | ker se je Parlament povsem spremenil iz posvetovalnega organa z 78 imenovanimi poslanci, ki so si – predvsem iz praktičnih razlogov – delili prostore s parlamentarno skupščino Sveta Evrope v Strasbourgu, v polnopraven, neposredno izvoljen Parlament s trenutno 766 poslanci, ki je danes sozakonodajalec, enakopraven Svetu; |
| --- | --- |

I.

ker se je Parlament povsem spremenil iz posvetovalnega organa z 78 imenovanimi poslanci, ki so si – predvsem iz praktičnih razlogov – delili prostore s parlamentarno skupščino Sveta Evrope v Strasbourgu, v polnopraven, neposredno izvoljen Parlament s trenutno 766 poslanci, ki je danes sozakonodajalec, enakopraven Svetu;

| J. | ker se krepitev njegove zakonodajne vloge kaže v porastu števila postopkov soodločanja (zdaj rednih zakonodajnih postopkov) s 165 v obdobju 1993–1999 na 454 v obdobju 2004–2009, v sedanjem zakonodajnem obdobju pa bo ta številka še višja; |
| --- | --- |

J.

ker se krepitev njegove zakonodajne vloge kaže v porastu števila postopkov soodločanja (zdaj rednih zakonodajnih postopkov) s 165 v obdobju 1993–1999 na 454 v obdobju 2004–2009, v sedanjem zakonodajnem obdobju pa bo ta številka še višja;

| K. | ker se spreminjajoča se vloga Parlamenta odraža tudi v 150-odstotnem povečanju medinstitucionalnih sestankov s 16 000 na ocenjenih 40 000 med letoma 2009 in 2013 ter v stalnih pogajanjih in trialogih s Komisijo, Svetom in posameznimi državami članicami, ki so zdaj del zakonodajnega postopka in so pripeljali do velikega porasta sporazumov, ki so doseženi že na prvi obravnavi, z 28 % v obdobju 1999–2004 na 72 % v obdobju 2004–2009; |
| --- | --- |

K.

ker se spreminjajoča se vloga Parlamenta odraža tudi v 150-odstotnem povečanju medinstitucionalnih sestankov s 16 000 na ocenjenih 40 000 med letoma 2009 in 2013 ter v stalnih pogajanjih in trialogih s Komisijo, Svetom in posameznimi državami članicami, ki so zdaj del zakonodajnega postopka in so pripeljali do velikega porasta sporazumov, ki so doseženi že na prvi obravnavi, z 28 % v obdobju 1999–2004 na 72 % v obdobju 2004–2009;

| L. | ker je bila struktura koledarja Parlamenta (določena na vrhu v Edinburgu leta 1992) sprejeta pred vsemi spremembami njegove vloge, ki izhajajo iz sprejema pogodb iz Maastrichta, Amsterdama, Nice in Lizbone; |
| --- | --- |

L.

ker je bila struktura koledarja Parlamenta (določena na vrhu v Edinburgu leta 1992) sprejeta pred vsemi spremembami njegove vloge, ki izhajajo iz sprejema pogodb iz Maastrichta, Amsterdama, Nice in Lizbone;

| M. | ker sta Svet in Evropski svet že skoncentrirala svoje delo v Bruslju, kjer zdaj potekajo vsi sestanki Evropskega sveta – prej so vedno potekali v državi, ki je predsedovala v okviru menjajočega se predsedstva; |
| --- | --- |

M.

ker sta Svet in Evropski svet že skoncentrirala svoje delo v Bruslju, kjer zdaj potekajo vsi sestanki Evropskega sveta – prej so vedno potekali v državi, ki je predsedovala v okviru menjajočega se predsedstva;

| N. | ker zemljepisna razdalja med uradnimi sedeži sozakonodajalnih organov – 435 km – oddaljuje Parlament ne le od Sveta in Komisije, pač pa tudi od drugih zainteresiranih strani, kot so nevladne organizacije, organizacije civilne družbe in predstavništva držav članic, ter od ene izmed največjih mednarodnih novinarskih skupnosti na svetu; |
| --- | --- |

N.

ker zemljepisna razdalja med uradnimi sedeži sozakonodajalnih organov – 435 km – oddaljuje Parlament ne le od Sveta in Komisije, pač pa tudi od drugih zainteresiranih strani, kot so nevladne organizacije, organizacije civilne družbe in predstavništva držav članic, ter od ene izmed največjih mednarodnih novinarskih skupnosti na svetu;

| O. | ker dodatni letni stroški, ki so posledica geografske razpršenosti Parlamenta, znašajo od 156 milijonov do 204 milijone EUR (12), kar ustreza približno 10 % letnega proračuna Parlamenta, hkrati pa je tudi okoljski učinek precejšen, saj so izpusti CO2, povezani s prevozi v tri kraje dela in nazaj, ocenjeni med 11 000 (13) in 19 000 ton (14); |
| --- | --- |

O.

ker dodatni letni stroški, ki so posledica geografske razpršenosti Parlamenta, znašajo od 156 milijonov do 204 milijone EUR (12), kar ustreza približno 10 % letnega proračuna Parlamenta, hkrati pa je tudi okoljski učinek precejšen, saj so izpusti CO2, povezani s prevozi v tri kraje dela in nazaj, ocenjeni med 11 000 (13) in 19 000 ton (14);

| P. | ker trenutne delovne ureditve Evropskega parlamenta nalagajo dodatne stroške in potovanje tudi drugim institucijam Evropske unije, zlasti Komisiji in Svetu, predstavnikom držav članic, novinarjem in predstavnikom civilne družbe; |
| --- | --- |

P.

ker trenutne delovne ureditve Evropskega parlamenta nalagajo dodatne stroške in potovanje tudi drugim institucijam Evropske unije, zlasti Komisiji in Svetu, predstavnikom držav članic, novinarjem in predstavnikom civilne družbe;

| Q. | ker je 78 % vseh službenih potovanj uslužbencev Parlamenta (povprečno 3 172 na mesec) neposredna posledica njegove geografske razpršenosti; ker je treba prostore Parlamenta v Strasbourgu ogrevati, vzdrževati ter v njih zaposlovati osebje skozi vse leto, čeprav so v uporabi samo 42 dni na leto (neuporabljeni ostajajo 89 % časa); |
| --- | --- |

Q.

ker je 78 % vseh službenih potovanj uslužbencev Parlamenta (povprečno 3 172 na mesec) neposredna posledica njegove geografske razpršenosti; ker je treba prostore Parlamenta v Strasbourgu ogrevati, vzdrževati ter v njih zaposlovati osebje skozi vse leto, čeprav so v uporabi samo 42 dni na leto (neuporabljeni ostajajo 89 % časa);

| R. | ker odhodki, ki izvirajo iz geografske razpršenosti Parlamenta, predstavljajo pomembno področje možnosti varčevanja, zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah; |
| --- | --- |

R.

ker odhodki, ki izvirajo iz geografske razpršenosti Parlamenta, predstavljajo pomembno področje možnosti varčevanja, zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah;

| S. | ker je Parlament vse od svojega predloga iz leta 1958, da bi imel prostore v bližini Sveta in Komisije, s številnimi poročili, deklaracijami in izjavami večkrat izrazil željo po bolj praktični in učinkovitejši ureditvi dela; |
| --- | --- |

S.

ker je Parlament vse od svojega predloga iz leta 1958, da bi imel prostore v bližini Sveta in Komisije, s številnimi poročili, deklaracijami in izjavami večkrat izrazil željo po bolj praktični in učinkovitejši ureditvi dela;

| T. | ker so državljani EU – vključno z več kot milijonom državljanov, ki so podprli peticijo za en sedež Parlamenta – večkrat izrazili nezadovoljstvo s sedanjo ureditvijo; |
| --- | --- |

T.

ker so državljani EU – vključno z več kot milijonom državljanov, ki so podprli peticijo za en sedež Parlamenta – večkrat izrazili nezadovoljstvo s sedanjo ureditvijo;

| U. | ker določbe o pravici Parlamenta do samoorganizacije spadajo med vidnejša vprašanja parlamentarizma; |
| --- | --- |

U.

ker določbe o pravici Parlamenta do samoorganizacije spadajo med vidnejša vprašanja parlamentarizma;

| V. | ker poleg tukaj obravnavanih vprašanj obstajajo tudi druga bistvena vprašanja, ki so neposredno povezana s položajem Evropskega parlamenta in njegovo funkcijo v strukturi institucij Evropske unije ter doslej še niso bila prepričljivo razrešena; ker sem spadajo tudi volilna pravica, določbe o varnostnem območju, vprašanja o imuniteti in vprašanja o statutu poslancev; ker bi bilo treba ta vprašanja umestiti bodisi v obseg pravice Parlamenta do samoorganizacije bodisi v okvir splošne pristojnosti odločanja ali pa jih obravnavati vsaj z rednim zakonodajnim postopkom v okviru soodločanja; |
| --- | --- |

V.

ker poleg tukaj obravnavanih vprašanj obstajajo tudi druga bistvena vprašanja, ki so neposredno povezana s položajem Evropskega parlamenta in njegovo funkcijo v strukturi institucij Evropske unije ter doslej še niso bila prepričljivo razrešena; ker sem spadajo tudi volilna pravica, določbe o varnostnem območju, vprašanja o imuniteti in vprašanja o statutu poslancev; ker bi bilo treba ta vprašanja umestiti bodisi v obseg pravice Parlamenta do samoorganizacije bodisi v okvir splošne pristojnosti odločanja ali pa jih obravnavati vsaj z rednim zakonodajnim postopkom v okviru soodločanja;

| 1. | meni, da je treba Evropskemu parlamentu kot neposrednemu predstavniškemu organu evropskih državljanov priznati posebno pravico, da določi svojo organizacijo dela, vključno s pravico odločanja, kje in kdaj se bo sestajal; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba Evropskemu parlamentu kot neposrednemu predstavniškemu organu evropskih državljanov priznati posebno pravico, da določi svojo organizacijo dela, vključno s pravico odločanja, kje in kdaj se bo sestajal;

| 2. | se strinja z načelom, da bi bil Evropski parlament bolj učinkovit, stroškovno učinkovit in prijazen do okolja, če bi bil na enem samem mestu; ugotavlja, da so mesečne selitve med Brusljem in Strasbourgom za večino državljanov EU postale simbolično negativno vprašanje, kar škoduje ugledu Evropske unije, zlasti v času, ko je zaradi finančne krize prišlo do resnih in bolečih rezov v izdatke v državah članicah; |
| --- | --- |

2.

se strinja z načelom, da bi bil Evropski parlament bolj učinkovit, stroškovno učinkovit in prijazen do okolja, če bi bil na enem samem mestu; ugotavlja, da so mesečne selitve med Brusljem in Strasbourgom za večino državljanov EU postale simbolično negativno vprašanje, kar škoduje ugledu Evropske unije, zlasti v času, ko je zaradi finančne krize prišlo do resnih in bolečih rezov v izdatke v državah članicah;

| 3. | meni, da ima Evropski parlament vso pravico začeti razpravo o svoji pravici določati svojo ureditev dela, vključno s pravico odločanja, kje in kdaj se bo sestajal; |
| --- | --- |

3.

meni, da ima Evropski parlament vso pravico začeti razpravo o svoji pravici določati svojo ureditev dela, vključno s pravico odločanja, kje in kdaj se bo sestajal;

| 4. | se zato zavezuje, da bo začel redni postopek za spremembo Pogodb v skladu s členom 48 PEU, da bi predlagal spremembe člena 341 PDEU in Protokola 6, ki so potrebne, da bi lahko Parlament odločal o kraju svojega sedeža in svoji notranji ureditvi; |
| --- | --- |

4.

se zato zavezuje, da bo začel redni postopek za spremembo Pogodb v skladu s členom 48 PEU, da bi predlagal spremembe člena 341 PDEU in Protokola 6, ki so potrebne, da bi lahko Parlament odločal o kraju svojega sedeža in svoji notranji ureditvi;

| 5. | sklene, da ne bo izdal nobenih priporočil glede sedežev drugih institucij EU; |
| --- | --- |

5.

sklene, da ne bo izdal nobenih priporočil glede sedežev drugih institucij EU;

| 6. | poudarja, da je treba oceniti finančne in gospodarske učinke spremembe sedeža ali krajev dela ter poiskati ustrezen kompromis, ki bo zagotovil nadaljnjo uporabo obstoječih zgradb Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba oceniti finančne in gospodarske učinke spremembe sedeža ali krajev dela ter poiskati ustrezen kompromis, ki bo zagotovil nadaljnjo uporabo obstoječih zgradb Evropskega parlamenta;

| 7. | priznava, da mora vsaka prihodnja odločitev Parlamenta o organizaciji njegovega dela omogočiti dovolj časa za razpravo in razmislek, pa tudi za urejen prehod; |
| --- | --- |

7.

priznava, da mora vsaka prihodnja odločitev Parlamenta o organizaciji njegovega dela omogočiti dovolj časa za razpravo in razmislek, pa tudi za urejen prehod;

| 8. | poziva Računsko sodišče ali podobno neodvisno agencijo, naj priskrbi celovito analizo morebitnih prihrankov za proračun EU, če bi imel Parlament samo en sedež; naproša, naj ta analiza vključuje proračunske vidike in dodatne stroške, kot so prihranki, ki bi nastali z zmanjšanjem izgube delovnega časa in povečanjem učinkovitosti; |
| --- | --- |

8.

poziva Računsko sodišče ali podobno neodvisno agencijo, naj priskrbi celovito analizo morebitnih prihrankov za proračun EU, če bi imel Parlament samo en sedež; naproša, naj ta analiza vključuje proračunske vidike in dodatne stroške, kot so prihranki, ki bi nastali z zmanjšanjem izgube delovnega časa in povečanjem učinkovitosti;

| 9. | poziva predsedstvo, naj Eurobarometru ali drugi podobni strokovni službi za javnomnenjske raziskave naroči, da do 1. januarja 2014 pripravi raziskavo o pogledih evropskih državljanov glede možnosti, da Parlament ohrani delovno ureditev na treh krajih, s posebnim poudarkom na finančnih stroških, stroških za okolje in učinkovitosti sedanje ureditve; |
| --- | --- |

9.

poziva predsedstvo, naj Eurobarometru ali drugi podobni strokovni službi za javnomnenjske raziskave naroči, da do 1. januarja 2014 pripravi raziskavo o pogledih evropskih državljanov glede možnosti, da Parlament ohrani delovno ureditev na treh krajih, s posebnim poudarkom na finančnih stroških, stroških za okolje in učinkovitosti sedanje ureditve;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu svetu ter voditeljem držav in vlad ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu svetu ter voditeljem držav in vlad ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL 9, 26.7.1958, str. 210 in 234.

(2)  UL C 234, 14.9.1981, str. 22.

(3)  UL C 40, 7.2.2001, str. 409.

(4)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(5)  UL L 286, 17.10.2012, str. 3.

(6)  UL C 249 E, 30.8.2013, str. 18.

(7)  UL C 257 E, 6.9.2013, str. 104.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0289.

(9)  Zadeva C-230/81, Veliko vojvodstvo Luksemburg proti Evropskem parlamentu.

(10)  Zadeva C-345/95, Francoska republika proti Evropskem parlamentu.

(11)  Zadevi C-237/11 in C-238/11, Francoska Republika proti Evropskem parlamentu.

(12)  Zadnja izčrpna ocena stroškov, ki je na voljo, je poročilo generalnega sekretarja Evropskemu parlamentu. Razpon od 169 do 204 milijone EUR letno, ki ga potrjuje poročilo skupne delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun iz leta 2012, je izračunan tako, da se ocena 148 milijonov EUR dopolni z 28,3 milijona EUR stroškov letne amortizacije za stavbe v Strasbourgu, kar je treba upoštevati od datuma nakupa teh stavb. V odgovoru generalnega sekretarja z dne 30. avgusta 2013 na zahteve v odstavku 10 resolucije Parlamenta z dne 6. februarja 2013 o smernicah za proračunski postopek za leto 2014 so dodatni stroški zaradi sedeža v Strasbourgu ocenjeni na 103 milijone EUR, kar ob upoštevanju ocen za amortizacijo in neuporabljene prostore iz poročila skupne delovne skupine iz leta 2012 skupaj znese 156 milijonov EUR.

(13)  „Trije kraji dela Evropskega parlamenta – finančne, okoljske in regionalne posledice geografske razpršenosti“, sporočilo generalnega sekretarja Evropskemu parlamentu z dne 30. avgusta 2013 v odgovor na zahteve v odstavku 10 resolucije Parlamenta z dne 6. februarja 2013 o smernicah za proračunski postopek za leto 2014.

(14)  „Delovanje Evropskega parlamenta v dveh sedežih: okoljski stroški, prevoz in energija“, poročilo pripravilo podjetje Eco-Logica Ltd. za skupino Verts/ALE, november 2007.

---

Četrtek, 21. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Stanje izvajanja razvojne agende iz Dohe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe in pripravah na deveto ministrsko konferenco STO (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO) iz Dohe z dne 14. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO) iz Dohe z dne 14. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference STO iz Hongkonga z dne 18. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference STO iz Hongkonga z dne 18. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po ministrski konferenci STO v Hongkongu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po ministrski konferenci STO v Hongkongu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti z dne 9. oktobra 2008 (3), 16. decembra 2009 (4) in 14. septembra 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti z dne 9. oktobra 2008 (3), 16. decembra 2009 (4) in 14. septembra 2011 (5),

| — | ob upoštevanju deklaracije, sprejete 29. maja 2013 na 28. seji usmerjevalnega odbora parlamentarne konference o STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, sprejete 29. maja 2013 na 28. seji usmerjevalnega odbora parlamentarne konference o STO,

| — | ob upoštevanju izjav na neuradnih srečanjih odbora za trgovinska pogajanja 11. aprila in 3. junija 2013 ter na njegovem uradnem srečanju 22. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav na neuradnih srečanjih odbora za trgovinska pogajanja 11. aprila in 3. junija 2013 ter na njegovem uradnem srečanju 22. julija 2013,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju četrtega splošnega pregleda pomoči za trgovino, ki je potekal od 8. do 10. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega splošnega pregleda pomoči za trgovino, ki je potekal od 8. do 10. julija 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se je krog pogajanj iz Dohe začel leta 2001 z namenom, da se ustvarijo nove trgovinske priložnosti, okrepijo večstranska trgovinska pravila in obravnavajo trenutna neravnovesja v sistemu trgovanja, in sicer tako, da se v središče pogajanj postavijo potrebe in interesi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav; ker navedeni cilji izhajajo iz prepričanja, da lahko večstranski sistem, ki temelji na več pravičnih in nepristranskih pravilih, prispeva k pravični in pošteni trgovini, usmerjeni h gospodarskemu razvoju vseh celin in k odpravljanju revščine; |
| --- | --- |

A.

ker se je krog pogajanj iz Dohe začel leta 2001 z namenom, da se ustvarijo nove trgovinske priložnosti, okrepijo večstranska trgovinska pravila in obravnavajo trenutna neravnovesja v sistemu trgovanja, in sicer tako, da se v središče pogajanj postavijo potrebe in interesi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav; ker navedeni cilji izhajajo iz prepričanja, da lahko večstranski sistem, ki temelji na več pravičnih in nepristranskih pravilih, prispeva k pravični in pošteni trgovini, usmerjeni h gospodarskemu razvoju vseh celin in k odpravljanju revščine;

| B. | ker se EU nenehno zavzema za odločen večstranski in na pravilih temelječ pristop k trgovini, obenem pa priznava, da utegnejo tudi dopolnjevalni pristopi, kot so dvostranski, regionalni in večstranski sporazumi, spodbujati odpiranje trgovine, zlasti z liberalizacijo in nadgradnjo pravil in disciplin na političnih področjih, ki jih STO obravnava v manjši meri, ter podpirati večstranski sistem, kadar so navedeni sporazumi skladni z zahtevami STO; |
| --- | --- |

B.

ker se EU nenehno zavzema za odločen večstranski in na pravilih temelječ pristop k trgovini, obenem pa priznava, da utegnejo tudi dopolnjevalni pristopi, kot so dvostranski, regionalni in večstranski sporazumi, spodbujati odpiranje trgovine, zlasti z liberalizacijo in nadgradnjo pravil in disciplin na političnih področjih, ki jih STO obravnava v manjši meri, ter podpirati večstranski sistem, kadar so navedeni sporazumi skladni z zahtevami STO;

| C. | ker so STO in pravila, navedena v sporazumih pod okriljem STO, izjemno pomembne, saj preprečujejo vsesplošni protekcionizem v pravem pomenu besede, ki se že od tridesetih let prejšnjega stoletja pojavlja kot odgovor na najresnejše finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

C.

ker so STO in pravila, navedena v sporazumih pod okriljem STO, izjemno pomembne, saj preprečujejo vsesplošni protekcionizem v pravem pomenu besede, ki se že od tridesetih let prejšnjega stoletja pojavlja kot odgovor na najresnejše finančne in gospodarske krize;

| D. | ker odprto in pravično večstransko trgovino bolj kot trgovinske tarifne ovire, ki se z napredovanjem globalizacije postopoma odpravljajo, ovirajo različne netarifne ovire; |
| --- | --- |

D.

ker odprto in pravično večstransko trgovino bolj kot trgovinske tarifne ovire, ki se z napredovanjem globalizacije postopoma odpravljajo, ovirajo različne netarifne ovire;

| E. | ker je ministrsko zasedanje STO, s katerim so želeli skleniti krog pogajanj iz Dohe, konec julija 2008 zastalo na mrtvi točki; |
| --- | --- |

E.

ker je ministrsko zasedanje STO, s katerim so želeli skleniti krog pogajanj iz Dohe, konec julija 2008 zastalo na mrtvi točki;

| F. | ker je v zadnjih letih prišlo do več poskusov in pobud, da bi zastali razvojni agendi iz Dohe dali prepotreben zagon; |
| --- | --- |

F.

ker je v zadnjih letih prišlo do več poskusov in pobud, da bi zastali razvojni agendi iz Dohe dali prepotreben zagon;

| G. | ker bo od 3. do 6. decembra 2013 v Indoneziji potekala deveta ministrska konferenca STO; |
| --- | --- |

G.

ker bo od 3. do 6. decembra 2013 v Indoneziji potekala deveta ministrska konferenca STO;

| 1. | ponovno izraža popolno zavezanost trajni vrednoti multilaterizma, vendar podpira strukturno reformo STO, ki je potrebna za zagotovitev odprtega in pravičnega trgovinskega sistema brez diskriminacije, ki bo temeljil na skupnih pravilih ter v večji meri upošteval vlogo in interese malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža popolno zavezanost trajni vrednoti multilaterizma, vendar podpira strukturno reformo STO, ki je potrebna za zagotovitev odprtega in pravičnega trgovinskega sistema brez diskriminacije, ki bo temeljil na skupnih pravilih ter v večji meri upošteval vlogo in interese malih in srednjih podjetij;

| 2. | poudarja sistemski pomen tega, da se na deveti ministrski konferenci doseže ambiciozen in uravnotežen rezultat, ki bi bil sprejemljiv za vse članice STO in bi pripomogel pripraviti pogoje za nadaljnja večstranska pogajanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja sistemski pomen tega, da se na deveti ministrski konferenci doseže ambiciozen in uravnotežen rezultat, ki bi bil sprejemljiv za vse članice STO in bi pripomogel pripraviti pogoje za nadaljnja večstranska pogajanja;

| 3. | poziva k trgovinski agendi, temelječi na pravični in pošteni trgovini, ki bo osredotočena na razvoj in koristila vsem; poudarja, kako pomembno je v pogajanjih v celoti upoštevati posebne potrebe in interese držav v razvoju z nizkim dohodkom in najmanj razvitih držav; ponavlja, da je nujno treba zagotoviti, da bo načelo posebne in različne obravnave sestavni del vseh plasti pogajanj in da bo odražalo različne stopnje gospodarskega razvoja članic STO, kot je določeno v odstavku 44 deklaracije ministrske konference iz Dohe; meni, da morajo biti smiselne določbe načela posebne in različne obravnave natančnejše, redno pregledane in namenske; |
| --- | --- |

3.

poziva k trgovinski agendi, temelječi na pravični in pošteni trgovini, ki bo osredotočena na razvoj in koristila vsem; poudarja, kako pomembno je v pogajanjih v celoti upoštevati posebne potrebe in interese držav v razvoju z nizkim dohodkom in najmanj razvitih držav; ponavlja, da je nujno treba zagotoviti, da bo načelo posebne in različne obravnave sestavni del vseh plasti pogajanj in da bo odražalo različne stopnje gospodarskega razvoja članic STO, kot je določeno v odstavku 44 deklaracije ministrske konference iz Dohe; meni, da morajo biti smiselne določbe načela posebne in različne obravnave natančnejše, redno pregledane in namenske;

| 4. | meni, da je trgovinska liberalizacija pomembno orodje za zagotavljanje trajnostne gospodarske rasti in razvoja, vendar jo morajo spremljati ustrezne dopolnilne politike, ki zajemajo makro- in mikroekonomsko posredovanje, pa tudi proračunsko preglednost, fiskalno politiko in enakost pri obdavčevanju, upravno poenostavitev, izobraževanje in usposabljanje, institucionalne reforme in socialno politiko, da bi kolikor mogoče povečali in bolje porazdelili koristi trgovinskih reform ter učinkovito izravnali vse negativne učinke; |
| --- | --- |

4.

meni, da je trgovinska liberalizacija pomembno orodje za zagotavljanje trajnostne gospodarske rasti in razvoja, vendar jo morajo spremljati ustrezne dopolnilne politike, ki zajemajo makro- in mikroekonomsko posredovanje, pa tudi proračunsko preglednost, fiskalno politiko in enakost pri obdavčevanju, upravno poenostavitev, izobraževanje in usposabljanje, institucionalne reforme in socialno politiko, da bi kolikor mogoče povečali in bolje porazdelili koristi trgovinskih reform ter učinkovito izravnali vse negativne učinke;

| 5. | poudarja, da so članice STO ugotovile, da nekatere države še vedno nimajo človeških, institucionalnih in infrastrukturnih zmogljivosti, da bi lahko učinkovito sodelovale v mednarodni trgovini, zato morajo večstranski sistem pospremiti tudi izboljšave v trgovinski zmogljivosti, kar pomembno dopolnjuje razvojno agendo iz Dohe; prav tako meni, da mora biti pomoč državam, ki se želijo pridružiti STO, še naprej prednostna naloga; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so članice STO ugotovile, da nekatere države še vedno nimajo človeških, institucionalnih in infrastrukturnih zmogljivosti, da bi lahko učinkovito sodelovale v mednarodni trgovini, zato morajo večstranski sistem pospremiti tudi izboljšave v trgovinski zmogljivosti, kar pomembno dopolnjuje razvojno agendo iz Dohe; prav tako meni, da mora biti pomoč državam, ki se želijo pridružiti STO, še naprej prednostna naloga;

| 6. | v zvezi s tem spominja na uspešno vlogo pobude o pomoči za trgovino; obžaluje, da so bila prvič po začetku izvajanja leta 2005 sredstva za obveznosti v letu 2011 zmanjšana zaradi finančne krize, zato je upadla podpora velikim gospodarskim infrastrukturnim projektom, zmanjšale pa so se tudi obveznosti v prometnem in energetskem sektorju; ugotavlja, da lahko tehnična pomoč na področju trgovinskih in večstranskih pobud, kot je preferencialna tarifna obravnava v okviru STO, pomaga nadomestiti navedeno zmanjšanje obveznosti; poziva članice STO, zlasti razvite države in gospodarstva v vzponu, naj bolje izkoristijo to priložnost; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem spominja na uspešno vlogo pobude o pomoči za trgovino; obžaluje, da so bila prvič po začetku izvajanja leta 2005 sredstva za obveznosti v letu 2011 zmanjšana zaradi finančne krize, zato je upadla podpora velikim gospodarskim infrastrukturnim projektom, zmanjšale pa so se tudi obveznosti v prometnem in energetskem sektorju; ugotavlja, da lahko tehnična pomoč na področju trgovinskih in večstranskih pobud, kot je preferencialna tarifna obravnava v okviru STO, pomaga nadomestiti navedeno zmanjšanje obveznosti; poziva članice STO, zlasti razvite države in gospodarstva v vzponu, naj bolje izkoristijo to priložnost;

| 7. | vztraja pri tem, da je treba prenoviti sistem STO, pri tem pa upoštevati zahteve malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini ter potrebo po enostavnejših pravilih, tako na področju spodbujanja trgovine kot v sistemih mednarodnih arbitražnih razsodišč, da bi se izognili težavam, ki jih prinašajo spori s carinskimi ali trgovinskimi organi v nekaterih državah članicah STO; |
| --- | --- |

7.

vztraja pri tem, da je treba prenoviti sistem STO, pri tem pa upoštevati zahteve malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini ter potrebo po enostavnejših pravilih, tako na področju spodbujanja trgovine kot v sistemih mednarodnih arbitražnih razsodišč, da bi se izognili težavam, ki jih prinašajo spori s carinskimi ali trgovinskimi organi v nekaterih državah članicah STO;

| 8. | spominja na četrto revizijsko konferenco o pomoči za trgovino, ki je potekala julija 2013 v Ženevi in na kateri so bile dokazane koristi, ki jih imajo države v razvoju od svetovnih trgovinskih verig; poudarja pa, da so udeleženci opredelili s trgovino povezane omejitve, ki preprečujejo podjetjem iz držav v razvoju, da bi se povezala ali povzpela po verigi vrednosti, pri čemer gre za neustrezno infrastrukturo, visoke stroške prevoza in pošiljanja, neustrezen dostop do financiranja trgovine, nezmožnost pritegniti neposredne tuje naložbe, pomanjkanje primerjalne prednosti ter visoki stroški vstopa na trg; |
| --- | --- |

8.

spominja na četrto revizijsko konferenco o pomoči za trgovino, ki je potekala julija 2013 v Ženevi in na kateri so bile dokazane koristi, ki jih imajo države v razvoju od svetovnih trgovinskih verig; poudarja pa, da so udeleženci opredelili s trgovino povezane omejitve, ki preprečujejo podjetjem iz držav v razvoju, da bi se povezala ali povzpela po verigi vrednosti, pri čemer gre za neustrezno infrastrukturo, visoke stroške prevoza in pošiljanja, neustrezen dostop do financiranja trgovine, nezmožnost pritegniti neposredne tuje naložbe, pomanjkanje primerjalne prednosti ter visoki stroški vstopa na trg;

| 9. | priznava pomembnost kmetijskega sektorja; meni, da bi morala EU podpreti ukrepe, ki obravnavajo pereče težave prehranske varnosti v državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja, da bi morala EU zagotoviti skladnost med različnimi politikami EU na področju zunanjega delovanja, kot je zlasti zapisano v členih 205 do 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer med razvojno politiko in skupno trgovinsko politiko, pri tem pa upoštevati potrebe in pomisleke tako držav članic kot držav v razvoju; |
| --- | --- |

9.

priznava pomembnost kmetijskega sektorja; meni, da bi morala EU podpreti ukrepe, ki obravnavajo pereče težave prehranske varnosti v državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja, da bi morala EU zagotoviti skladnost med različnimi politikami EU na področju zunanjega delovanja, kot je zlasti zapisano v členih 205 do 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer med razvojno politiko in skupno trgovinsko politiko, pri tem pa upoštevati potrebe in pomisleke tako držav članic kot držav v razvoju;

| 10. | poziva razvite države in gospodarstva v vzponu, naj sledijo pobudi EU „vse razen orožja“ in najmanj razvitim državam ponudijo 100 % dostop do trgov brez carin in kvot ter zagotovijo izvajanje dodeljevanja storitev v najmanj razvitih državah; |
| --- | --- |

10.

poziva razvite države in gospodarstva v vzponu, naj sledijo pobudi EU „vse razen orožja“ in najmanj razvitim državam ponudijo 100 % dostop do trgov brez carin in kvot ter zagotovijo izvajanje dodeljevanja storitev v najmanj razvitih državah;

| 11. | meni, da bi zavezujoč sporazum o olajševanju trgovine prinesel precejšnje koristi vsem članicam STO, zlasti državam v razvoju in ustreznim gospodarskim akterjem, saj bi povečal preglednost in pravno varnost, zmanjšal upravne stroške in skrajšal carinske postopke, s tem pa bi bilo mogoče v celoti izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja vse večja razširjenost regionalnih in svetovnih oskrbovalnih verig, mala in srednja podjetja pa bi lahko izkoristila prednosti bolj odprtih trgov; poudarja, da bi bilo treba državam v razvoju še naprej zagotavljati krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč, da bi lahko te države povečale proizvodno zmogljivost in izkoristile prednosti večjega deleža dodane vrednosti v svetovnih verigah vrednosti; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi zavezujoč sporazum o olajševanju trgovine prinesel precejšnje koristi vsem članicam STO, zlasti državam v razvoju in ustreznim gospodarskim akterjem, saj bi povečal preglednost in pravno varnost, zmanjšal upravne stroške in skrajšal carinske postopke, s tem pa bi bilo mogoče v celoti izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja vse večja razširjenost regionalnih in svetovnih oskrbovalnih verig, mala in srednja podjetja pa bi lahko izkoristila prednosti bolj odprtih trgov; poudarja, da bi bilo treba državam v razvoju še naprej zagotavljati krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč, da bi lahko te države povečale proizvodno zmogljivost in izkoristile prednosti večjega deleža dodane vrednosti v svetovnih verigah vrednosti;

| 12. | opozarja, da študija učinkov razvojne agende iz Dohe, ki jo je pred kratkim naročila EU, kaže, da bi olajševanje trgovine v ekonomskem smislu utegnilo biti enakovredno seštevku prednosti liberalizacije blaga in storitev; spominja, da lahko že samo boljši carinski postopki svetovnemu BDP letno prinesejo 68 milijard EUR in da bi bilo olajševanje trgovine številnim državam v razvoju glavni vir prihodkov; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da študija učinkov razvojne agende iz Dohe, ki jo je pred kratkim naročila EU, kaže, da bi olajševanje trgovine v ekonomskem smislu utegnilo biti enakovredno seštevku prednosti liberalizacije blaga in storitev; spominja, da lahko že samo boljši carinski postopki svetovnemu BDP letno prinesejo 68 milijard EUR in da bi bilo olajševanje trgovine številnim državam v razvoju glavni vir prihodkov;

| 13. | meni, da bi bilo treba med prednostne naloge na ravni STO uvrstiti trgovinske in naložbene ovire, ki vplivajo na sektorje storitev, tudi IKT in telekomunikacije, strokovne poslovne storitve, finančne storitve, e-trgovanje, gradbeništvo, maloprodaja in distribucija; ti netarifni ukrepi, vključno s predpisi v posameznih državah članicah, omejitvami lastništva in različnimi kriznimi ukrepi (tudi diskriminatornimi določbami na področju javnih naročil), so zaradi večje dodane vrednosti trgovine s storitvami in položaja EU kot največje izvoznice storitev izjemno pomembni; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba med prednostne naloge na ravni STO uvrstiti trgovinske in naložbene ovire, ki vplivajo na sektorje storitev, tudi IKT in telekomunikacije, strokovne poslovne storitve, finančne storitve, e-trgovanje, gradbeništvo, maloprodaja in distribucija; ti netarifni ukrepi, vključno s predpisi v posameznih državah članicah, omejitvami lastništva in različnimi kriznimi ukrepi (tudi diskriminatornimi določbami na področju javnih naročil), so zaradi večje dodane vrednosti trgovine s storitvami in položaja EU kot največje izvoznice storitev izjemno pomembni;

| 14. | zato pozdravlja začetek pogajanj o večstranskem sporazumu o trgovini s storitvami, kar je v skladu s ciljem osme ministrske konference o iskanju novih načinov, da bi se s članstvom v STO dodatno liberalizirala trgovina s storitvami; poudarja, da je EU zavezana spodbujanju dela na tem področju in prizadevanju za večstranskost sporazuma o trgovini s storitvami, in sicer tako, da bi prevzela opredelitve, pravila in načela, ki tvorijo jedro splošnega sporazuma o trgovini s storitvami; poudarja, kako pomembno je zagotoviti velikopoteznost sporazuma, razširiti njegov obseg in poglobiti pravila glede liberalizacije trgovine s storitvami, istočasno pa ohraniti nacionalne politične cilje članic STO in njihovo pravico do urejanja storitev splošnega pomena in sprejemanja dvostranskih in večstranskih obveznosti, rezultat pa čvrsto umestiti v strukturo STO; |
| --- | --- |

14.

zato pozdravlja začetek pogajanj o večstranskem sporazumu o trgovini s storitvami, kar je v skladu s ciljem osme ministrske konference o iskanju novih načinov, da bi se s članstvom v STO dodatno liberalizirala trgovina s storitvami; poudarja, da je EU zavezana spodbujanju dela na tem področju in prizadevanju za večstranskost sporazuma o trgovini s storitvami, in sicer tako, da bi prevzela opredelitve, pravila in načela, ki tvorijo jedro splošnega sporazuma o trgovini s storitvami; poudarja, kako pomembno je zagotoviti velikopoteznost sporazuma, razširiti njegov obseg in poglobiti pravila glede liberalizacije trgovine s storitvami, istočasno pa ohraniti nacionalne politične cilje članic STO in njihovo pravico do urejanja storitev splošnega pomena in sprejemanja dvostranskih in večstranskih obveznosti, rezultat pa čvrsto umestiti v strukturo STO;

| 15. | meni, da lahko prenos tehnologije spodbudi gospodarsko rast in pospeši trgovino; pozdravlja nadaljevanje pogajanj o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije, ki povečuje tako nabor vključenih izdelkov kot število držav na njegovem področju uporabe; odločno spodbuja vse udeleženke pogajanj, naj si še naprej prizadevajo doseči dogovor pred deveto ministrsko konferenco; |
| --- | --- |

15.

meni, da lahko prenos tehnologije spodbudi gospodarsko rast in pospeši trgovino; pozdravlja nadaljevanje pogajanj o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije, ki povečuje tako nabor vključenih izdelkov kot število držav na njegovem področju uporabe; odločno spodbuja vse udeleženke pogajanj, naj si še naprej prizadevajo doseči dogovor pred deveto ministrsko konferenco;

| 16. | pozdravlja revizijo večstranskega sporazuma STO o javnih naročilih, kot je bila dogovorjena marca 2012, in priznava, kako pomembno je, da EU ratificira ta sporazum pred deveto ministrsko konferenco, da bo lahko začel veljati pred letom 2014; meni, da bodo jasnejša in strožja pravila za postopke oddaje povečala preglednost javnih naročil in skupaj z obsežnejšim seznamom blaga in storitev ter subjektov podpisnicam nudila več priložnosti; poziva članice STO, predvsem države v razvoju in sedanje opazovalke večstranskega sporazuma o javnih naročilih, naj razmislijo o pristopu k sporazumu, da bi lahko izkoristile nove določbe o večji prožnosti za države v razvoju in uživale prednosti sporazuma; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja revizijo večstranskega sporazuma STO o javnih naročilih, kot je bila dogovorjena marca 2012, in priznava, kako pomembno je, da EU ratificira ta sporazum pred deveto ministrsko konferenco, da bo lahko začel veljati pred letom 2014; meni, da bodo jasnejša in strožja pravila za postopke oddaje povečala preglednost javnih naročil in skupaj z obsežnejšim seznamom blaga in storitev ter subjektov podpisnicam nudila več priložnosti; poziva članice STO, predvsem države v razvoju in sedanje opazovalke večstranskega sporazuma o javnih naročilih, naj razmislijo o pristopu k sporazumu, da bi lahko izkoristile nove določbe o večji prožnosti za države v razvoju in uživale prednosti sporazuma;

| 17. | pozdravlja junija 2013 sprejeto odločitev, da se izjema za najmanj razvite države v zvezi s trgovinskimi vidiki pravic intelektualne lastnine podaljša za osem let do 1. julija 2021, kar je dodaten način, da se prepreči uvedba enakega pristopa za vse in se namesto tega upoštevajo posebnosti držav v razvoju; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja junija 2013 sprejeto odločitev, da se izjema za najmanj razvite države v zvezi s trgovinskimi vidiki pravic intelektualne lastnine podaljša za osem let do 1. julija 2021, kar je dodaten način, da se prepreči uvedba enakega pristopa za vse in se namesto tega upoštevajo posebnosti držav v razvoju;

| 18. | spodbuja članice STO, naj proaktivno podprejo prizadevanja STO za uspešno in učinkovito vzpostavitev delovnih odnosov in poglobitev sodelovanja z drugimi mednarodnimi organizacijami, katerih delo vpliva na svetovnotrgovinske pogovore, zlasti z Mednarodno organizacijo dela, Svetovno zdravstveno organizacijo ter OZN in njenimi agencijami in organi, na primer Konferenco o trgovini in razvoju, Organizacijo za prehrano in kmetijstvo, Programom Združenih narodov za okolje, Programom Združenih narodov za razvoj in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, pa tudi Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko in OECD, da bi zagotovili vzajemno podporo in sinergijo med trgovinskimi in netrgovinskimi vprašanji; podpira prizadevanja za sprejetje mednarodnih standardov in regulativno sodelovanje; |
| --- | --- |

18.

spodbuja članice STO, naj proaktivno podprejo prizadevanja STO za uspešno in učinkovito vzpostavitev delovnih odnosov in poglobitev sodelovanja z drugimi mednarodnimi organizacijami, katerih delo vpliva na svetovnotrgovinske pogovore, zlasti z Mednarodno organizacijo dela, Svetovno zdravstveno organizacijo ter OZN in njenimi agencijami in organi, na primer Konferenco o trgovini in razvoju, Organizacijo za prehrano in kmetijstvo, Programom Združenih narodov za okolje, Programom Združenih narodov za razvoj in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, pa tudi Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko in OECD, da bi zagotovili vzajemno podporo in sinergijo med trgovinskimi in netrgovinskimi vprašanji; podpira prizadevanja za sprejetje mednarodnih standardov in regulativno sodelovanje;

| 19. | poziva k temeljitemu razmisleku o tem, kako bi vprašanja netrgovinske narave bolje prilagodili pravilom STO, da bi članicam omogočili uresničevanje legitimnih političnih ciljev, hkrati pa ohranili dostop do trga; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba odločno podpreti prizadevanja za sprejetje in učinkovito izvajanje mednarodnih standardov na socialnem področju ter na področju dela, okolja in človekovih pravic ter zagotoviti pomoč, ki jo potrebujejo države v razvoju, da bi izpolnile te standarde; |
| --- | --- |

19.

poziva k temeljitemu razmisleku o tem, kako bi vprašanja netrgovinske narave bolje prilagodili pravilom STO, da bi članicam omogočili uresničevanje legitimnih političnih ciljev, hkrati pa ohranili dostop do trga; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba odločno podpreti prizadevanja za sprejetje in učinkovito izvajanje mednarodnih standardov na socialnem področju ter na področju dela, okolja in človekovih pravic ter zagotoviti pomoč, ki jo potrebujejo države v razvoju, da bi izpolnile te standarde;

| 20. | je prepričan, da lahko nezadostno razlikovanje med državami v razvoju kljub zelo različnim ravnem njihovega gospodarskega razvoja in njihovim posebnim potrebam pomeni oviro pri sprejemanju učinkovitih ukrepov v korist tem državam v skladu s ciljem, izraženim v okviru pogajalskega kroga iz Dohe, in lahko škoduje državam v razvoju, katerih potrebe so največje; poziva naprednejše države v razvoju, naj že med trenutnim krogom pogajanj prevzamejo svoj delež odgovornosti in prispevajo v skladu s svojo ravnjo razvoja in konkurenčnostjo v sektorju; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da lahko nezadostno razlikovanje med državami v razvoju kljub zelo različnim ravnem njihovega gospodarskega razvoja in njihovim posebnim potrebam pomeni oviro pri sprejemanju učinkovitih ukrepov v korist tem državam v skladu s ciljem, izraženim v okviru pogajalskega kroga iz Dohe, in lahko škoduje državam v razvoju, katerih potrebe so največje; poziva naprednejše države v razvoju, naj že med trenutnim krogom pogajanj prevzamejo svoj delež odgovornosti in prispevajo v skladu s svojo ravnjo razvoja in konkurenčnostjo v sektorju;

| 21. | meni, da bi bilo treba resno in na podlagi objektivnih meril, ki niso vezana samo na bruto domači proizvod, preučiti vprašanje kategorizacije ali podkategorizacije, ne samo za države v razvoju, pač pa tudi za vse druge članice STO, da bi bilo mogoče ločeno uporabljati obstoječe sporazume ali sporazume, o katerih še potekajo pogajanja; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi bilo treba resno in na podlagi objektivnih meril, ki niso vezana samo na bruto domači proizvod, preučiti vprašanje kategorizacije ali podkategorizacije, ne samo za države v razvoju, pač pa tudi za vse druge članice STO, da bi bilo mogoče ločeno uporabljati obstoječe sporazume ali sporazume, o katerih še potekajo pogajanja;

| 22. | meni, da je bistvenega pomena izpolniti razvojni mandat že dolgo trajajočega kroga pogajanj iz Dohe; zato poziva vse članice STO, naj ob upoštevanju končnega cilja preučijo vse možnosti, ki so na voljo, da bi dosegli uravnotežen rezultat; |
| --- | --- |

22.

meni, da je bistvenega pomena izpolniti razvojni mandat že dolgo trajajočega kroga pogajanj iz Dohe; zato poziva vse članice STO, naj ob upoštevanju končnega cilja preučijo vse možnosti, ki so na voljo, da bi dosegli uravnotežen rezultat;

| 23. | vztraja pri tem, da bi morala EU še naprej imeti vodilno vlogo pri spodbujanju oprijemljivega napredka pri tekočih pogajanjih STO, da bi v bližnji prihodnosti dokončno sklenili krog pogajanj o razvoju iz Dohe, s posredovanjem med različnimi stališči članic STO pa tudi pri olajševanju celovitega sodelovanja najmanj razvitih držav v svetovni trgovini; |
| --- | --- |

23.

vztraja pri tem, da bi morala EU še naprej imeti vodilno vlogo pri spodbujanju oprijemljivega napredka pri tekočih pogajanjih STO, da bi v bližnji prihodnosti dokončno sklenili krog pogajanj o razvoju iz Dohe, s posredovanjem med različnimi stališči članic STO pa tudi pri olajševanju celovitega sodelovanja najmanj razvitih držav v svetovni trgovini;

| 24. | poudarja, kako pomembna je STO pri izvajanju in uveljavljanju zavezujočih obveznosti in reševanju trgovinskih sporov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembna je STO pri izvajanju in uveljavljanju zavezujočih obveznosti in reševanju trgovinskih sporov;

| 25. | meni, da bi morale članice STO kljub temu okrepiti prizadevanja na drugih področjih, opredeljenih v deklaraciji z ministrske konference iz Dohe, kot je trgovina z okoljskim blagom in storitvami, ki bi lahko znatno prispevala k trajnostnemu razvoju in preprečevanju posledic podnebnih sprememb; poziva članice STO, naj se seznanijo s seznamom okoljskega blaga organizacije APEC; poziva EU, naj se še naprej zavzema za sklenitev sporazuma o okoljski tehnologiji, katerega cilj je znižanje tarif za proizvode okoljske tehnologije, in razjasni pravno razmerje med pravili STO in večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morale članice STO kljub temu okrepiti prizadevanja na drugih področjih, opredeljenih v deklaraciji z ministrske konference iz Dohe, kot je trgovina z okoljskim blagom in storitvami, ki bi lahko znatno prispevala k trajnostnemu razvoju in preprečevanju posledic podnebnih sprememb; poziva članice STO, naj se seznanijo s seznamom okoljskega blaga organizacije APEC; poziva EU, naj se še naprej zavzema za sklenitev sporazuma o okoljski tehnologiji, katerega cilj je znižanje tarif za proizvode okoljske tehnologije, in razjasni pravno razmerje med pravili STO in večstranskimi okoljskimi sporazumi;

| 26. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament še naprej tesno vključen v priprave na deveto ministrsko konferenco, ki bo na Baliju od 3. do 6. decembra 2013, da bo sproti prejemal obvestila in da se ga bo potrebi med ministrsko konferenco povprašalo po mnenju; poziva Komisijo, naj pri drugih članicah STO še naprej zagovarja povečanje pomena parlamentarne razsežnosti STO; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament še naprej tesno vključen v priprave na deveto ministrsko konferenco, ki bo na Baliju od 3. do 6. decembra 2013, da bo sproti prejemal obvestila in da se ga bo potrebi med ministrsko konferenco povprašalo po mnenju; poziva Komisijo, naj pri drugih članicah STO še naprej zagovarja povečanje pomena parlamentarne razsežnosti STO;

| 27. | poziva članice STO, naj okrepijo parlamentarno razsežnost STO in tako zagotovijo demokratično legitimnost; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci boljši dostop do trgovinskih pogajanj in bodo vključeni v oblikovanje in izvajanje odločitev STO ter da se bo izvajal ustrezen nadzor nad trgovinskimi politikami v dobrobit njihovih državljanov; zato poziva k ustanovitvi stalne evropske parlamentarne delegacije v STO; |
| --- | --- |

27.

poziva članice STO, naj okrepijo parlamentarno razsežnost STO in tako zagotovijo demokratično legitimnost; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci boljši dostop do trgovinskih pogajanj in bodo vključeni v oblikovanje in izvajanje odločitev STO ter da se bo izvajal ustrezen nadzor nad trgovinskimi politikami v dobrobit njihovih državljanov; zato poziva k ustanovitvi stalne evropske parlamentarne delegacije v STO;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju STO. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju STO.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(2)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(3)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 31.

(4)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 1.

(5)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 84.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o akcijskem načrtu za podjetništvo 2020 – oživitev podjetniškega duha v Evropi (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o akcijskem načrtu za podjetništvo 2020 – oživitev podjetniškega duha v Evropi (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o akcijskem načrtu za podjetništvo 2020 – oživitev podjetniškega duha v Evropi (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

I.   
  Podjetniški duh in podjetniško izobraževanje

| 1. | pričakuje, da bodo vsi predlagani ukrepi za spodbujanje podjetništva na nacionalni in evropski ravni namenjeni vsem vrstam podjetništva, tudi svobodnim poklicem, zadrugam, obrtem in socialnim podjetjem; |
| --- | --- |

1.

pričakuje, da bodo vsi predlagani ukrepi za spodbujanje podjetništva na nacionalni in evropski ravni namenjeni vsem vrstam podjetništva, tudi svobodnim poklicem, zadrugam, obrtem in socialnim podjetjem;

| 2. | opominja, da so poslovne in podjetniške sposobnosti ter spretnosti bistvene kompetence na področju vseživljenjskega učenja ter da so zaradi nizke gospodarske rasti in visoke brezposelnosti zlasti mladih potrebni odločnejši kratkoročni in srednjeročni ukrepi za spodbujanje in omogočanje podjetništva; |
| --- | --- |

2.

opominja, da so poslovne in podjetniške sposobnosti ter spretnosti bistvene kompetence na področju vseživljenjskega učenja ter da so zaradi nizke gospodarske rasti in visoke brezposelnosti zlasti mladih potrebni odločnejši kratkoročni in srednjeročni ukrepi za spodbujanje in omogočanje podjetništva;

| 3. | potrjuje, da so države članice odgovorne za poslovno, podjetniško in socialno izobraževanje in usposabljanje ter da so programi usposabljanja pogosto bolj usmerjeni in stroškovno učinkoviti, če so oblikovani na lokalni in nacionalni ravni; meni, da bi pobude EU mogle in morale koristno dopolniti ukrepe držav članic na tem področju, predvsem s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

3.

potrjuje, da so države članice odgovorne za poslovno, podjetniško in socialno izobraževanje in usposabljanje ter da so programi usposabljanja pogosto bolj usmerjeni in stroškovno učinkoviti, če so oblikovani na lokalni in nacionalni ravni; meni, da bi pobude EU mogle in morale koristno dopolniti ukrepe držav članic na tem področju, predvsem s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks;

| 4. | poudarja, da je treba dati spodbude delodajalcem, ki nizkokvalificiranim ali nekvalificiranim osebam (tudi Romom) nudijo usposabljanje in priložnosti, da pridobijo praktične izkušnje neposredno na delovnem mestu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba dati spodbude delodajalcem, ki nizkokvalificiranim ali nekvalificiranim osebam (tudi Romom) nudijo usposabljanje in priložnosti, da pridobijo praktične izkušnje neposredno na delovnem mestu;

| 5. | v sedanjem času gospodarske negotovosti je zaskrbljen zaradi upada števila državljanov EU, ki razmišljajo o samozaposlitvi; meni, da bi morale EU in države članice okrepiti usklajena prizadevanja, da bi izboljšale podjetniško kulturo v Evropi in preučile možnosti sprejetja posebnih ukrepov in ciljev, s katerimi bi podjetništvo spet postalo privlačno, tudi za kvalificirane delavce s strokovnimi izkušnjami ter predvsem v sektorjih, ki imajo strateški pomen za Unijo; verjame na primer, da je treba vzpostaviti močno povezavo med temi pobudami in dejavnostmi Komisije na področju industrijske politike; meni, da bi morali takšni ukrepi zajemati tudi ukrepe za lažjo ustanovitev podjetja; |
| --- | --- |

5.

v sedanjem času gospodarske negotovosti je zaskrbljen zaradi upada števila državljanov EU, ki razmišljajo o samozaposlitvi; meni, da bi morale EU in države članice okrepiti usklajena prizadevanja, da bi izboljšale podjetniško kulturo v Evropi in preučile možnosti sprejetja posebnih ukrepov in ciljev, s katerimi bi podjetništvo spet postalo privlačno, tudi za kvalificirane delavce s strokovnimi izkušnjami ter predvsem v sektorjih, ki imajo strateški pomen za Unijo; verjame na primer, da je treba vzpostaviti močno povezavo med temi pobudami in dejavnostmi Komisije na področju industrijske politike; meni, da bi morali takšni ukrepi zajemati tudi ukrepe za lažjo ustanovitev podjetja;

| 6. | je seznanjen s predlaganimi ukrepi in pobudami Komisije o podjetniškem izobraževanju in usposabljanju ter poziva države članice, naj jih nemudoma začnejo izvajati v skladu z načelom subsidiarnosti; v zvezi s tem opozarja na pobudo EU z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“; pozdravlja poziv državam članicam, naj podjetniško izobraževanje in usposabljanje vključijo v nacionalne programe kot ključne kompetence; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s predlaganimi ukrepi in pobudami Komisije o podjetniškem izobraževanju in usposabljanju ter poziva države članice, naj jih nemudoma začnejo izvajati v skladu z načelom subsidiarnosti; v zvezi s tem opozarja na pobudo EU z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“; pozdravlja poziv državam članicam, naj podjetniško izobraževanje in usposabljanje vključijo v nacionalne programe kot ključne kompetence;

| 7. | meni, da je treba sprejeti pobude za vključitev trdnih meril trajnosti in socialne odgovornosti v podjetniško izobraževanje, da bi novim potencialnim podjetnikom zagotovili nove spretnosti za vodenje podjetja na način, ki krepi njegov pozitiven prispevek družbi, obenem pa ima kar najmanjši negativen učinek na ljudi in okolje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba sprejeti pobude za vključitev trdnih meril trajnosti in socialne odgovornosti v podjetniško izobraževanje, da bi novim potencialnim podjetnikom zagotovili nove spretnosti za vodenje podjetja na način, ki krepi njegov pozitiven prispevek družbi, obenem pa ima kar najmanjši negativen učinek na ljudi in okolje;

| 8. | dojema mrežo odposlancev MSP kot potencialni osrednji forum za izmenjavo preizkušene prakse in za oceno napredka pri izvajanju ukrepov; |
| --- | --- |

8.

dojema mrežo odposlancev MSP kot potencialni osrednji forum za izmenjavo preizkušene prakse in za oceno napredka pri izvajanju ukrepov;

| 9. | podpira ambicije načrtovane uvedbe jamstva za mlade in pripravljenost, da se temu jamstvu namenijo ustrezna sredstva, saj je to pomemben ukrep za pomoč državam članicam pri njihovem prizadevanju za omilitev učinka ogromne brezposelnosti mladih, predvsem v državah, ki jih je močno prizadela kriza; poudarja pomen načrtovanih ukrepov za spodbujanje podjetništva ter podjetniškega izobraževanja in usposabljanja, saj so usmerjeni v ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in nimajo skoraj nobenih nepričakovanih učinkov; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo dodatne ukrepe, kot so davčne olajšave, da bi mala in srednja podjetja spodbudili k zaposlovanju mladih; |
| --- | --- |

9.

podpira ambicije načrtovane uvedbe jamstva za mlade in pripravljenost, da se temu jamstvu namenijo ustrezna sredstva, saj je to pomemben ukrep za pomoč državam članicam pri njihovem prizadevanju za omilitev učinka ogromne brezposelnosti mladih, predvsem v državah, ki jih je močno prizadela kriza; poudarja pomen načrtovanih ukrepov za spodbujanje podjetništva ter podjetniškega izobraževanja in usposabljanja, saj so usmerjeni v ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in nimajo skoraj nobenih nepričakovanih učinkov; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo dodatne ukrepe, kot so davčne olajšave, da bi mala in srednja podjetja spodbudili k zaposlovanju mladih;

| 10. | poziva Komisijo, naj okrepi podporne in svetovalne ukrepe ter ukrepe pomoči za podjetja, predvsem za manjša, prek posredniških organizacij, in naj oblikuje programe, v okviru katerih bi starejši podjetniki, ki so motivirani za delo mentorja ali tutorja, z znanjem in izkušnjami pomagali mladim, ki odpirajo nova podjetja ali prevzemajo podjetja, ki jih je prizadela kriza; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj okrepi podporne in svetovalne ukrepe ter ukrepe pomoči za podjetja, predvsem za manjša, prek posredniških organizacij, in naj oblikuje programe, v okviru katerih bi starejši podjetniki, ki so motivirani za delo mentorja ali tutorja, z znanjem in izkušnjami pomagali mladim, ki odpirajo nova podjetja ali prevzemajo podjetja, ki jih je prizadela kriza;

| 11. | poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev grozdov, to je poslovnih omrežij in združenj, ki pomagajo zagotoviti konkurenčno prednost, imajo koristi od skupnega upravljanja človeških virov in povečujejo konkurenčnost; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev grozdov, to je poslovnih omrežij in združenj, ki pomagajo zagotoviti konkurenčno prednost, imajo koristi od skupnega upravljanja človeških virov in povečujejo konkurenčnost;

| 12. | poudarja, da mala in srednja podjetja, ki uvedejo informacijske in komunikacijske tehnologije, rastejo dvakrat ali trikrat hitreje; zato poziva Komisijo, naj zagotovi ukrepe, ki bodo podjetnikom omogočili, da izkoristijo vse priložnosti, ki jih nudi enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mala in srednja podjetja, ki uvedejo informacijske in komunikacijske tehnologije, rastejo dvakrat ali trikrat hitreje; zato poziva Komisijo, naj zagotovi ukrepe, ki bodo podjetnikom omogočili, da izkoristijo vse priložnosti, ki jih nudi enotni digitalni trg;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo program Erasmus za mlade podjetnike ter naj povečajo število nacionalnih kontaktnih točk, kjer je to potrebno; predlaga okrepitev uporabe obstoječih struktur Evropske podjetniške mreže; meni, da bi morali cilj določiti na 10 000 izmenjav letno z najmanj 10-odstotno letno rastjo, dokler ta cilj ni dosežen; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo program Erasmus za mlade podjetnike ter naj povečajo število nacionalnih kontaktnih točk, kjer je to potrebno; predlaga okrepitev uporabe obstoječih struktur Evropske podjetniške mreže; meni, da bi morali cilj določiti na 10 000 izmenjav letno z najmanj 10-odstotno letno rastjo, dokler ta cilj ni dosežen;

| 14. | vidi velik potencial v nadaljnji razširitvi programa za izmenjavo pripravnikov Leonardo in poudarja potrebo po tako imenovanih posredniških organizacijah, ki bodo mala in srednja podjetja podprla v organizacijskih vidikih (na primer pri iskanju ustreznih partnerjev v tujini, iskanju prostorov itd.); poudarja podjetniški potencial dvojnega usposabljanja (vajeništva) za diplomante; |
| --- | --- |

14.

vidi velik potencial v nadaljnji razširitvi programa za izmenjavo pripravnikov Leonardo in poudarja potrebo po tako imenovanih posredniških organizacijah, ki bodo mala in srednja podjetja podprla v organizacijskih vidikih (na primer pri iskanju ustreznih partnerjev v tujini, iskanju prostorov itd.); poudarja podjetniški potencial dvojnega usposabljanja (vajeništva) za diplomante;

| 15. | predlaga, da bi morale države članice imeti možnost, da zaprosijo za dodatna sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in Evropskega socialnega sklada, če se ta sredstva porabijo za financiranje kratkoročnih ukrepov, kot je podpora in svetovanje novoustanovljenim podjetjem in pri prenosu poslovanja, in ne za nadaljnje preseljevanje podjetij; |
| --- | --- |

15.

predlaga, da bi morale države članice imeti možnost, da zaprosijo za dodatna sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in Evropskega socialnega sklada, če se ta sredstva porabijo za financiranje kratkoročnih ukrepov, kot je podpora in svetovanje novoustanovljenim podjetjem in pri prenosu poslovanja, in ne za nadaljnje preseljevanje podjetij;

| 16. | predlaga tesnejše usklajevanje obstoječih in prihodnjih orodij za spodbujanje podjetništva, da bi ustvarili spodbude in sinergije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

16.

predlaga tesnejše usklajevanje obstoječih in prihodnjih orodij za spodbujanje podjetništva, da bi ustvarili spodbude in sinergije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 17. | pričakuje, da bo prihodnja Komisija v okviru svojih pristojnosti uvrstila spodbujanje podjetništva ter podjetniškega izobraževanja in usposabljanja med glavne teme ter da bo zagnala evropsko partnerstvo, v katerem bodo države članice ocenjene glede na svoj napredek, med drugim na podlagi naslednjih meril:






  (a) | vključitev podjetniškega izobraževanja v nacionalne učne načrte, predvsem na področju prakse, kot so projekti šolskega podjetja in obvezna pripravništva pred koncem sekundarnega izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

17.

pričakuje, da bo prihodnja Komisija v okviru svojih pristojnosti uvrstila spodbujanje podjetništva ter podjetniškega izobraževanja in usposabljanja med glavne teme ter da bo zagnala evropsko partnerstvo, v katerem bodo države članice ocenjene glede na svoj napredek, med drugim na podlagi naslednjih meril:

(a)

vključitev podjetniškega izobraževanja v nacionalne učne načrte, predvsem na področju prakse, kot so projekti šolskega podjetja in obvezna pripravništva pred koncem sekundarnega izobraževanja;

| (b) | višina sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih podjetniškemu izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

(b)

višina sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih podjetniškemu izobraževanju in usposabljanju;

| (c) | število udeležencev v podjetniških modulih v okviru sheme jamstva za mlade ali programov mobilnosti za nove podjetnike, predvsem mlade; |
| --- | --- |

(c)

število udeležencev v podjetniških modulih v okviru sheme jamstva za mlade ali programov mobilnosti za nove podjetnike, predvsem mlade;

| (d) | število mladih, ki želi ustanoviti podjetje po udeležbi v teh pobudah; |
| --- | --- |

(d)

število mladih, ki želi ustanoviti podjetje po udeležbi v teh pobudah;

| 18. | spodbuja države članice, naj nemudoma sprejmejo nacionalne, regionalne in lokalne strategije za vključitev podjetniškega izobraževanja in usposabljanja v učne načrte (za osnovno, sekundarno, poklicno in univerzitetno izobraževanje ter izobraževanje odraslih); pričakuje, da bodo te strategije zajele vse vrste podjetij ter tudi socialne in okoljske učinke podjetništva; poudarja pomen praktično usmerjenih in interaktivnih elementov socialnega, poslovnega in podjetniškega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

18.

spodbuja države članice, naj nemudoma sprejmejo nacionalne, regionalne in lokalne strategije za vključitev podjetniškega izobraževanja in usposabljanja v učne načrte (za osnovno, sekundarno, poklicno in univerzitetno izobraževanje ter izobraževanje odraslih); pričakuje, da bodo te strategije zajele vse vrste podjetij ter tudi socialne in okoljske učinke podjetništva; poudarja pomen praktično usmerjenih in interaktivnih elementov socialnega, poslovnega in podjetniškega izobraževanja in usposabljanja;

| 19. | meni, da poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko zagotovita spretnosti, znanje in kompetence, ki so potrebne na trgu dela, predvsem za brezposelne, pa tudi svetovanje posameznikom v zvezi z iskanjem zaposlitve; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo zagotavljanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja po Evropi, da bi izboljšali preglednost, priznavanje in kakovost kompetenc in kvalifikacij, mobilnost učencev in delavcev pa bo lažja; |
| --- | --- |

19.

meni, da poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko zagotovita spretnosti, znanje in kompetence, ki so potrebne na trgu dela, predvsem za brezposelne, pa tudi svetovanje posameznikom v zvezi z iskanjem zaposlitve; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo zagotavljanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja po Evropi, da bi izboljšali preglednost, priznavanje in kakovost kompetenc in kvalifikacij, mobilnost učencev in delavcev pa bo lažja;

| 20. | poudarja, da je znanje o delovanju trgov ter gospodarskih in finančnih sistemih bistveno za dobro vodenje podjetja in da bi ga zato bilo treba vključiti v nacionalne sisteme osnovnega izobraževanja in v programe usposabljanja EU; poziva Komisijo in države članice, naj finančno izobraževanje nemudoma vključijo v svoje programe usposabljanja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je znanje o delovanju trgov ter gospodarskih in finančnih sistemih bistveno za dobro vodenje podjetja in da bi ga zato bilo treba vključiti v nacionalne sisteme osnovnega izobraževanja in v programe usposabljanja EU; poziva Komisijo in države članice, naj finančno izobraževanje nemudoma vključijo v svoje programe usposabljanja;

| 21. | poudarja pomen vajeništva za mlade v gospodarskih sektorjih z dobrimi možnostmi kot pomembnega koraka pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen vajeništva za mlade v gospodarskih sektorjih z dobrimi možnostmi kot pomembnega koraka pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje;

| 22. | pozdravlja koncept skupnosti znanja in inovacij, ki je z osredotočanjem na podjetništvo prek vključevanja delov trikotnika znanja, torej raziskav, višjega izobraževanja in inovacij, pomembno gonilo inovacij glede na velike družbene spremembe in torej pomemben instrument za zagotavljanje rasti in novih delovnih mest; zato poudarja, da bi morale imeti vse skupnosti znanja in inovacij podjetništvo vtkano v svoje strukture in v svoje pristope k raziskavam, inovacijam in usposabljanju; poudarja, da bi morale skupnosti znanja in inovacij sprejemati in deliti najboljše prakse v zvezi z uporabo inovativnih konceptov in tehnologij pri izobraževanju in usposabljanju; priporoča tudi, naj se izvede dolgoročnejša ocena vzpostavitve skupnosti znanja in inovacij, namenjene nadaljnjemu razvoju takšnih inovativnih konceptov izobraževanja in usposabljanja z posebnim poudarkom na podjetniškem izobraževanju; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja koncept skupnosti znanja in inovacij, ki je z osredotočanjem na podjetništvo prek vključevanja delov trikotnika znanja, torej raziskav, višjega izobraževanja in inovacij, pomembno gonilo inovacij glede na velike družbene spremembe in torej pomemben instrument za zagotavljanje rasti in novih delovnih mest; zato poudarja, da bi morale imeti vse skupnosti znanja in inovacij podjetništvo vtkano v svoje strukture in v svoje pristope k raziskavam, inovacijam in usposabljanju; poudarja, da bi morale skupnosti znanja in inovacij sprejemati in deliti najboljše prakse v zvezi z uporabo inovativnih konceptov in tehnologij pri izobraževanju in usposabljanju; priporoča tudi, naj se izvede dolgoročnejša ocena vzpostavitve skupnosti znanja in inovacij, namenjene nadaljnjemu razvoju takšnih inovativnih konceptov izobraževanja in usposabljanja z posebnim poudarkom na podjetniškem izobraževanju;

II.   
  Podjetniško okolje in okvirni pogoji

| 23. | poziva Komisijo in skupino EIB, naj v sodelovanju z združenji malih in srednjih podjetij okrepita svoja prizadevanja na področju informacij, da bi bila mala in srednja podjetja bolje seznanjena z možnostmi financiranja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in skupino EIB, naj v sodelovanju z združenji malih in srednjih podjetij okrepita svoja prizadevanja na področju informacij, da bi bila mala in srednja podjetja bolje seznanjena z možnostmi financiranja;

| 24. | poudarja, da je oblikovanje prožnih možnosti financiranja bistveno za novoustanovljena podjetja; poudarja, da bi bilo treba odpraviti različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala in uvesti davčno olajšavo za naložbe; poudarja, da je treba zagotoviti kredite in si prizadevati za okrepitev lastniškega financiranja prek boljšega okolja za zasebni lastniški in tvegani kapital, vključno s podporo za sklade MSP in skupinskimi naložbami brez visokih stroškov prospekta, saj so bančna posojila ena glavnih oblik financiranja MSP; poziva k uvedbi davčne olajšave za naložbe zasebnega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je oblikovanje prožnih možnosti financiranja bistveno za novoustanovljena podjetja; poudarja, da bi bilo treba odpraviti različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala in uvesti davčno olajšavo za naložbe; poudarja, da je treba zagotoviti kredite in si prizadevati za okrepitev lastniškega financiranja prek boljšega okolja za zasebni lastniški in tvegani kapital, vključno s podporo za sklade MSP in skupinskimi naložbami brez visokih stroškov prospekta, saj so bančna posojila ena glavnih oblik financiranja MSP; poziva k uvedbi davčne olajšave za naložbe zasebnega lastniškega kapitala;

| 25. | poudarja, da so upravna bremena še vedno ena večjih ovir pri ustanavljanju in ohranjanju podjetij; vztraja, da zmanjšanje nepotrebnega upravnega bremena ostaja visoko na politični agendi, in pričakuje, da bo naslednja Komisija pripravila specifične predloge za politike in ukrepe do leta 2020 v kontekstu prednostnih nalog akta za mala podjetja, ki bi vključevale konkretne kvantitativne cilje (na primer 25-odstotno zmanjšanje upravnega bremena s predpisi EU do leta 2020); |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so upravna bremena še vedno ena večjih ovir pri ustanavljanju in ohranjanju podjetij; vztraja, da zmanjšanje nepotrebnega upravnega bremena ostaja visoko na politični agendi, in pričakuje, da bo naslednja Komisija pripravila specifične predloge za politike in ukrepe do leta 2020 v kontekstu prednostnih nalog akta za mala podjetja, ki bi vključevale konkretne kvantitativne cilje (na primer 25-odstotno zmanjšanje upravnega bremena s predpisi EU do leta 2020);

| 26. | pozdravlja ukrepe, ki jih na tem področju predlaga Komisija, ter opominja na s tem povezane poudarke Parlamenta v resolucijah z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (1) in z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (2); |
| --- | --- |

26.

pozdravlja ukrepe, ki jih na tem področju predlaga Komisija, ter opominja na s tem povezane poudarke Parlamenta v resolucijah z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (1) in z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (2);

| 27. | pozdravlja ponovne pozive Komisije državam članicam, naj zmanjšajo stroške in čas, potrebne za ustanovitev podjetja; izpostavlja omejen napredek od sprejetja akta za mala podjetja in poziva države članice, naj povečajo svoja prizadevanja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja ponovne pozive Komisije državam članicam, naj zmanjšajo stroške in čas, potrebne za ustanovitev podjetja; izpostavlja omejen napredek od sprejetja akta za mala podjetja in poziva države članice, naj povečajo svoja prizadevanja v zvezi s tem;

| 28. | poudarja, da je treba pri ustvarjanju podjetjem prijaznega okolja prek ustreznih poslovnih podpornih storitev upoštevati raznolikost poslovnih modelov, kot so družinska podjetja, zadruge in drugi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba pri ustvarjanju podjetjem prijaznega okolja prek ustreznih poslovnih podpornih storitev upoštevati raznolikost poslovnih modelov, kot so družinska podjetja, zadruge in drugi;

| 29. | poudarja, da podporni ukrepi EU za mala in srednja podjetja še vedno niso uravnoteženi in da veliko držav članic pri oblikovanju zakonodaje ne upošteva posebnih značilnosti malih podjetij; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da podporni ukrepi EU za mala in srednja podjetja še vedno niso uravnoteženi in da veliko držav članic pri oblikovanju zakonodaje ne upošteva posebnih značilnosti malih podjetij;

| 30. | poudarja, da dostop do financ ostaja ena glavnih ovir za razvoj malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj v celoti oceni, ali finančni instrumenti, namenjeni malim in srednjim podjetjem, kot je mikrofinančno orodje PROGRESS, v resnici olajšajo dostop malih in srednjih podjetij do financ, predvsem glede na dejstvo, da finančne institucije v nekaterih državah članicah določajo izredno stroge pogoje za posojanje tem podjetjem; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da dostop do financ ostaja ena glavnih ovir za razvoj malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj v celoti oceni, ali finančni instrumenti, namenjeni malim in srednjim podjetjem, kot je mikrofinančno orodje PROGRESS, v resnici olajšajo dostop malih in srednjih podjetij do financ, predvsem glede na dejstvo, da finančne institucije v nekaterih državah članicah določajo izredno stroge pogoje za posojanje tem podjetjem;

| 31. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da država članicam pomaga izboljšati finančne in upravne ureditve za prenos poslovanja; meni, da je treba izboljšati davčno obdelavo inovativnih oblik financiranja, kot je skupinsko financiranje ter financiranje s sredstvi tveganega kapitala ali prek poslovnih angelov; poziva države članice, naj povečajo podporo prenosom poslovanja prek finančnih instrumentov na nacionalni ravni z jamstvi za posojila ter drugim oblikam financiranja, kot je skupinsko financiranje ali financiranje prek poslovnih angelov, ter pozdravlja poudarek Komisije na platformah za skupinsko financiranje; meni, da bi bilo treba prenose poslovanja olajšati z ustreznimi pobudami za usposabljanje o upravljavskih spretnostih, kot v primerih, ko se podjetja prenesejo zaposlenim; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da država članicam pomaga izboljšati finančne in upravne ureditve za prenos poslovanja; meni, da je treba izboljšati davčno obdelavo inovativnih oblik financiranja, kot je skupinsko financiranje ter financiranje s sredstvi tveganega kapitala ali prek poslovnih angelov; poziva države članice, naj povečajo podporo prenosom poslovanja prek finančnih instrumentov na nacionalni ravni z jamstvi za posojila ter drugim oblikam financiranja, kot je skupinsko financiranje ali financiranje prek poslovnih angelov, ter pozdravlja poudarek Komisije na platformah za skupinsko financiranje; meni, da bi bilo treba prenose poslovanja olajšati z ustreznimi pobudami za usposabljanje o upravljavskih spretnostih, kot v primerih, ko se podjetja prenesejo zaposlenim;

| 32. | ugotavlja, da so zapletena pravila o DDV že dolgo ena glavnih ovir, ki preprečuje podjetnikom, da izrabijo potencial enotnega trga; poziva Komisijo, naj z eno izjavo čim prej predloži načrtovane predloge za uskladitev pravil in zmanjšanje stroškov izpolnjevanja predpisov v zvezi z DDV, da bi bilo lahko sprejeti v sedanjem zakonodajnem obdobju; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da so zapletena pravila o DDV že dolgo ena glavnih ovir, ki preprečuje podjetnikom, da izrabijo potencial enotnega trga; poziva Komisijo, naj z eno izjavo čim prej predloži načrtovane predloge za uskladitev pravil in zmanjšanje stroškov izpolnjevanja predpisov v zvezi z DDV, da bi bilo lahko sprejeti v sedanjem zakonodajnem obdobju;

| 33. | meni, da so predlagani ukrepi za zmanjšanje upravnega bremena (ki lahko prek urejanja vključuje nepotrebno in nesorazmerno breme) in birokratskega bremena dopolnilo k načelom akta za mala podjetja; obžaluje, da akcijski načrt ne omenja določenih pomembnih pobud, na primer ukrepov za uporabo testa za MSP na nacionalni ravni, prihodnje vloge skupine na visoki ravni za zmanjšanje upravnega bremena ali vzpostavitve letne preglednice o regulativnih bremenih v EU in državah članicah; poziva Komisijo, naj pod vodstvom odposlanca za MSP določi ustrezen časovni razpored za pregled in revizijo desetih najbolj obremenjujočih ukrepov EU, da bi zmanjšali nepotrebna in prekomerna bremena; potrjuje, da takšno zmanjšanje v nobenem primeru ne sme ogroziti temeljnih družbenih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

33.

meni, da so predlagani ukrepi za zmanjšanje upravnega bremena (ki lahko prek urejanja vključuje nepotrebno in nesorazmerno breme) in birokratskega bremena dopolnilo k načelom akta za mala podjetja; obžaluje, da akcijski načrt ne omenja določenih pomembnih pobud, na primer ukrepov za uporabo testa za MSP na nacionalni ravni, prihodnje vloge skupine na visoki ravni za zmanjšanje upravnega bremena ali vzpostavitve letne preglednice o regulativnih bremenih v EU in državah članicah; poziva Komisijo, naj pod vodstvom odposlanca za MSP določi ustrezen časovni razpored za pregled in revizijo desetih najbolj obremenjujočih ukrepov EU, da bi zmanjšali nepotrebna in prekomerna bremena; potrjuje, da takšno zmanjšanje v nobenem primeru ne sme ogroziti temeljnih družbenih in okoljskih standardov;

| 34. | poziva države članice, naj novoustanovljenim podjetjem omogočijo obdobje, ko so oproščeni plačevanja prispevkov za socialno varnost, in ko so oproščeni plačevanja akontacije davkov, tako da podjetja prva leta plačajo le davek na dejanski dobiček; vztraja, da mora biti sistem popolnoma pregleden, da ga ne bo mogoče zlorabljati; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj novoustanovljenim podjetjem omogočijo obdobje, ko so oproščeni plačevanja prispevkov za socialno varnost, in ko so oproščeni plačevanja akontacije davkov, tako da podjetja prva leta plačajo le davek na dejanski dobiček; vztraja, da mora biti sistem popolnoma pregleden, da ga ne bo mogoče zlorabljati;

| 35. | poudarja, da je prenos znanja med centri znanja, kot so raziskovalni inštituti in centri odličnosti, ter malimi in srednjimi podjetji pomemben za njihov uspeh; poudarja potrebo po jasni opredelitvi procesa prenosa znanja v prakso in njegovih koristi za uspešne podjetniške grozde; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je prenos znanja med centri znanja, kot so raziskovalni inštituti in centri odličnosti, ter malimi in srednjimi podjetji pomemben za njihov uspeh; poudarja potrebo po jasni opredelitvi procesa prenosa znanja v prakso in njegovih koristi za uspešne podjetniške grozde;

| 36. | podpira navedeni cilj Komisije, da bo dala drugo priložnost poštenim podjetnikom v stečaju in zmanjšala regulativno breme za podjetnike; |
| --- | --- |

36.

podpira navedeni cilj Komisije, da bo dala drugo priložnost poštenim podjetnikom v stečaju in zmanjšala regulativno breme za podjetnike;

| 37. | poudarja pomen svobodnih poklicev za podjetništvo v Evropi; pozdravlja napoved Komisije, da bo vzpostavila delovno skupino za preučitev posebnosti in potreb svobodnih poklicev; poziva Komisijo, naj pri pripravi ocene učinka zakonodajnih predlogov ter pri spremljanju ukrepov v zvezi z aktom za mala podjetja upošteva sklepe te delovne skupine opozarja, da bi to delo lahko vodilo k oblikovanju evropske listine za svobodne poklice; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen svobodnih poklicev za podjetništvo v Evropi; pozdravlja napoved Komisije, da bo vzpostavila delovno skupino za preučitev posebnosti in potreb svobodnih poklicev; poziva Komisijo, naj pri pripravi ocene učinka zakonodajnih predlogov ter pri spremljanju ukrepov v zvezi z aktom za mala podjetja upošteva sklepe te delovne skupine opozarja, da bi to delo lahko vodilo k oblikovanju evropske listine za svobodne poklice;

| 38. | poudarja pomen razvoja inovacijskih sposobnosti na splošno in podpore inovacij, katerih gonilo so zaposleni, tako v novih kot obstoječih podjetjih; poudarja tudi, da so podjetniško najuspešnejša podjetja pogosto oddeljena podjetja že obstoječih (spin-off), kjer imajo zaposleni priložnosti, da razvijajo svoje ideje v varnih in z viri podprtih okvirih; poleg tega poudarja, da imajo podjetniki kvalificirano ali nekvalificirano ozadje, tako da podjetniška prizadevanja ne bi smela biti usmerjena samo v akademike; poudarja, da ima tudi poklicno in praktično usposabljanje pomembno vlogo pri prizadevanjih za spodbujanje podjetništva in inovacij; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen razvoja inovacijskih sposobnosti na splošno in podpore inovacij, katerih gonilo so zaposleni, tako v novih kot obstoječih podjetjih; poudarja tudi, da so podjetniško najuspešnejša podjetja pogosto oddeljena podjetja že obstoječih (spin-off), kjer imajo zaposleni priložnosti, da razvijajo svoje ideje v varnih in z viri podprtih okvirih; poleg tega poudarja, da imajo podjetniki kvalificirano ali nekvalificirano ozadje, tako da podjetniška prizadevanja ne bi smela biti usmerjena samo v akademike; poudarja, da ima tudi poklicno in praktično usposabljanje pomembno vlogo pri prizadevanjih za spodbujanje podjetništva in inovacij;

| 39. | poudarja pomen razvoja pozitivnih spodbud za spodbujanje zaposlenih, da ustanovijo svoje podjetje s skrajšanim delovnim časom; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen razvoja pozitivnih spodbud za spodbujanje zaposlenih, da ustanovijo svoje podjetje s skrajšanim delovnim časom;

| 40. | poziva k uporabi določb o prožnosti v večletnem finančnem okviru, namenjenih za Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), zlasti za finančne instrumente; zahteva, naj se v večletnem finančnem načrtu ohranijo programi mikrofinanciranja (npr. Progress in JASMINE); |
| --- | --- |

40.

poziva k uporabi določb o prožnosti v večletnem finančnem okviru, namenjenih za Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), zlasti za finančne instrumente; zahteva, naj se v večletnem finančnem načrtu ohranijo programi mikrofinanciranja (npr. Progress in JASMINE);

| 41. | poudarja, da je oblikovanje prožnih možnosti financiranja bistvenega pomena za novoustanovljena podjetja ter mala in srednja podjetja, da bi jim omogočili lažji dostop do sredstev; priznava, da so za različna podjetja lahko primerni različni deleži lastniškega, dolžniškega kapitala in hibridnega kapitala, ter poziva države članice, naj odpravijo različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala ter naj preučijo možnost uvedbe davčnih olajšav za naložbe v resnično gospodarstvo, da bi spodbudili trajnostno rast in ustvarili delovna mesta; poziva Komisijo, naj oceni koristi listinjenja mikroposojil; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je oblikovanje prožnih možnosti financiranja bistvenega pomena za novoustanovljena podjetja ter mala in srednja podjetja, da bi jim omogočili lažji dostop do sredstev; priznava, da so za različna podjetja lahko primerni različni deleži lastniškega, dolžniškega kapitala in hibridnega kapitala, ter poziva države članice, naj odpravijo različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala ter naj preučijo možnost uvedbe davčnih olajšav za naložbe v resnično gospodarstvo, da bi spodbudili trajnostno rast in ustvarili delovna mesta; poziva Komisijo, naj oceni koristi listinjenja mikroposojil;

| 42. | spodbuja države članice, naj spodbujajo razdelitev pogodb o izvedbi javnega naročila v sklope, da bi olajšala udeležbo malih in srednjih podjetij na javnih razpisih, na primer z vključitvijo načela „uporabe ali razlage“ v svoji nacionalni zakonodaji o javnih naročilih; |
| --- | --- |

42.

spodbuja države članice, naj spodbujajo razdelitev pogodb o izvedbi javnega naročila v sklope, da bi olajšala udeležbo malih in srednjih podjetij na javnih razpisih, na primer z vključitvijo načela „uporabe ali razlage“ v svoji nacionalni zakonodaji o javnih naročilih;

| 43. | obžaluje, da v nekaterih državah članicah še vedno veljajo stroge zahteve za novoustanovljena podjetja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice čas, ki je potreben za odobritev licence ali drugih dovoljenj za ustanovitev podjetja, skrajšale na en mesec; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da v nekaterih državah članicah še vedno veljajo stroge zahteve za novoustanovljena podjetja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice čas, ki je potreben za odobritev licence ali drugih dovoljenj za ustanovitev podjetja, skrajšale na en mesec;

| 44. | udarja pomen posebnih storitev za novoustanovljena podjetja za diplomante, ki so se v času usposabljanja udeležili posebnih tečajev podjetništva; |
| --- | --- |

44.

udarja pomen posebnih storitev za novoustanovljena podjetja za diplomante, ki so se v času usposabljanja udeležili posebnih tečajev podjetništva;

| 45. | poziva države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke, kjer bodo na voljo vse podporne storitve za podjetja, tudi glede dostopa do financiranja iz različnih virov, nasvetov o novoustanovljenih podjetjih in informacij o poslovnih priložnostih v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke, kjer bodo na voljo vse podporne storitve za podjetja, tudi glede dostopa do financiranja iz različnih virov, nasvetov o novoustanovljenih podjetjih in informacij o poslovnih priložnostih v EU in zunaj nje;

| 46. | poziva države članice, naj v svoji nacionalni zakonodaji sprejmejo uravnotežen pristop k časovnem okviru ustavitve stečajnega postopka in k poravnavi dolga, da bi pošteni podjetniki v stečaju dobili novo priložnost in da bi se karseda zmanjšala tveganja upnikov; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj v svoji nacionalni zakonodaji sprejmejo uravnotežen pristop k časovnem okviru ustavitve stečajnega postopka in k poravnavi dolga, da bi pošteni podjetniki v stečaju dobili novo priložnost in da bi se karseda zmanjšala tveganja upnikov;

III.   
  Podjetniki kot vzorniki in doseganje posameznih ciljnih skupin

| 47. | podpira uvedbo vseevropskega dneva podjetništva, ki bo poudaril in predvsem medijsko izpostavili uspešne podjetniške zgodbe; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti primerom podjetnikov, ki so zmožni ustvariti gospodarsko dodano vrednost ob spoštovanju temeljnih načel EU glede trajnosti in družbene odgovornosti; upa, da bodo šole in izobraževalne ustanove sodelovale pri dogodku prek srečanj s podjetniki in obiski v podjetjih; |
| --- | --- |

47.

podpira uvedbo vseevropskega dneva podjetništva, ki bo poudaril in predvsem medijsko izpostavili uspešne podjetniške zgodbe; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti primerom podjetnikov, ki so zmožni ustvariti gospodarsko dodano vrednost ob spoštovanju temeljnih načel EU glede trajnosti in družbene odgovornosti; upa, da bodo šole in izobraževalne ustanove sodelovale pri dogodku prek srečanj s podjetniki in obiski v podjetjih;

| 48. | poudarja velik potencial žensk v podjetništvu in poziva Komisijo, naj predloži zanesljive podatke, ki bodo omogočili boljšo evalvacijo obstoječe zakonodaje in učinkovitejšo odpravo morebitnih ovir za podjetnice; |
| --- | --- |

48.

poudarja velik potencial žensk v podjetništvu in poziva Komisijo, naj predloži zanesljive podatke, ki bodo omogočili boljšo evalvacijo obstoječe zakonodaje in učinkovitejšo odpravo morebitnih ovir za podjetnice;

| 49. | poudarja pomen zadrug in socialnih podjetij kot orodja za ustvarjanje delovnih mest, predvsem za mlade, saj imajo pomembno vlogo pri trajnostnem lokalnem razvoju, ne le v gospodarskem, ampak tudi v družbenem smislu, pa tudi z vidika zaposlovanja; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen zadrug in socialnih podjetij kot orodja za ustvarjanje delovnih mest, predvsem za mlade, saj imajo pomembno vlogo pri trajnostnem lokalnem razvoju, ne le v gospodarskem, ampak tudi v družbenem smislu, pa tudi z vidika zaposlovanja;

| 50. | poudarja pomembno vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v podjetništvu ter poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in spodbujajo programe za razvoj veščin IKT, predvsem pri mladih in ženskah; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomembno vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v podjetništvu ter poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in spodbujajo programe za razvoj veščin IKT, predvsem pri mladih in ženskah;

| 51. | meni, da je posebno pozornost treba nameniti tudi drugim skupinam, ki so slabo zastopane v podjetniškem svetu, kot so mladi, starejši, invalidi in priseljenci; |
| --- | --- |

51.

meni, da je posebno pozornost treba nameniti tudi drugim skupinam, ki so slabo zastopane v podjetniškem svetu, kot so mladi, starejši, invalidi in priseljenci;

| 52. | meni, da demografski izzivi zahtevajo širšo strategijo, ki bo združevala ustvarjanje delovnih mest ter izpolnjevanje novih in nastajajočih potreb na evropskem trgu dela; s tem v zvezi meni, da je treba doseči večji napredek pri izboljšanju mobilnosti delavcev EU, tudi raziskovalcev in drugih strokovnjakov, da bi uresničili Evropo brez meja na notranjem trgu EU; |
| --- | --- |

52.

meni, da demografski izzivi zahtevajo širšo strategijo, ki bo združevala ustvarjanje delovnih mest ter izpolnjevanje novih in nastajajočih potreb na evropskem trgu dela; s tem v zvezi meni, da je treba doseči večji napredek pri izboljšanju mobilnosti delavcev EU, tudi raziskovalcev in drugih strokovnjakov, da bi uresničili Evropo brez meja na notranjem trgu EU;

| 53. | poudarja, da nepriznavanje tujih šolskih in poklicnih spričeval predstavlja veliko oviro za priseljence pri ustanavljanju podjetja; zato poziva k takojšnjemu dogovoru o direktivi o priznavanju poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da nepriznavanje tujih šolskih in poklicnih spričeval predstavlja veliko oviro za priseljence pri ustanavljanju podjetja; zato poziva k takojšnjemu dogovoru o direktivi o priznavanju poklicnih kvalifikacij;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0387.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, zlasti dela o evropski varnostni in obrambni politiki (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, zlasti dela o evropski varnostni in obrambni politiki (14605/1/2012),

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 21, 24 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 21, 24 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov medparlamentarne konference za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko z dne 6. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov medparlamentarne konference za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko z dne 6. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 1. decembra 2011 in 23. julija 2012 ter sklepov Sveta o združevanju in souporabi vojaških zmogljivosti z dne 23. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 1. decembra 2011 in 23. julija 2012 ter sklepov Sveta o združevanju in souporabi vojaških zmogljivosti z dne 23. marca 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji za pomorsko varnost z dne 26. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji za pomorsko varnost z dne 26. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o zaščiti ključne informacijske infrastrukture z dne 27. maja 2011 in predhodnih sklepov Sveta o kibernetski varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o zaščiti ključne informacijske infrastrukture z dne 27. maja 2011 in predhodnih sklepov Sveta o kibernetski varnosti,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja za združevanje in souporabo zmogljivosti, ki so ga sprejeli obrambni ministri EU 19. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za združevanje in souporabo zmogljivosti, ki so ga sprejeli obrambni ministri EU 19. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (3) ter o vojaških strukturah EU: trenutno stanje in obeti (4), z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (5), o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (6), o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (7) ter o kibernetski varnosti in obrambi (8), pa tudi resolucij z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (9), z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (10) in z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (3) ter o vojaških strukturah EU: trenutno stanje in obeti (4), z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (5), o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (6), o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (7) ter o kibernetski varnosti in obrambi (8), pa tudi resolucij z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (9), z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (10) in z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (11),

| — | ob upoštevanju svojih priporočil visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (12) in pregleda delovanja te službe v letu 2013, ki ga je visoka predstavnica predložila julija 2013 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (12) in pregleda delovanja te službe v letu 2013, ki ga je visoka predstavnica predložila julija 2013 (13),

| — | ob upoštevanju poročila visoke predstavnice/podpredsednice Komisije z dne 15. oktobra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke predstavnice/podpredsednice Komisije z dne 15. oktobra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje delovanje o reviziji postopkov skupne varnostne in obrambne politike za krizno upravljanje, ki ga je 18. junija 2013 sprejel Politični in varnostni odbor (PSC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje delovanje o reviziji postopkov skupne varnostne in obrambne politike za krizno upravljanje, ki ga je 18. junija 2013 sprejel Politični in varnostni odbor (PSC),

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0360/2013),

Evropska varnost in obramba v spreminjajočem se svetu

| 1. | je seznanjen z velikimi in stalnimi spremembami v geopolitičnem okolju, za katere so značilne večdimenzionalne in asimetrične grožnje, nadnacionalni terorizem, vzpon novih sil in strateški premik pozornosti ZDA k tihomorski regiji, vse hujša revščina, lakota in nestabilnost v južni soseščini EU, vse večji pomorski varnostni izzivi, širjenje orožja za množično uničevanje in povečano nezakonito trgovanje z ročnim orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, izzivi pri zanesljivi oskrbi z energijo, zlom finančnega sistema ter huda in dolgotrajna finančna in gospodarska kriza, ki bo imela velik vpliv na BDP številnih držav članic EU in posledično na nacionalne obrambne proračune na obeh straneh Atlantika; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z velikimi in stalnimi spremembami v geopolitičnem okolju, za katere so značilne večdimenzionalne in asimetrične grožnje, nadnacionalni terorizem, vzpon novih sil in strateški premik pozornosti ZDA k tihomorski regiji, vse hujša revščina, lakota in nestabilnost v južni soseščini EU, vse večji pomorski varnostni izzivi, širjenje orožja za množično uničevanje in povečano nezakonito trgovanje z ročnim orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, izzivi pri zanesljivi oskrbi z energijo, zlom finančnega sistema ter huda in dolgotrajna finančna in gospodarska kriza, ki bo imela velik vpliv na BDP številnih držav članic EU in posledično na nacionalne obrambne proračune na obeh straneh Atlantika;

| 2. | je prepričan, da je ponovna opredelitev in povečanje vloge Evrope v svetu eden največjih izzivov 21. stoletja in da je napočil trenutek, ko bodo morale države članice Unije pokazati potrebno politično voljo, da bo EU postala pomemben akter na svetovnem prizorišču in zagotavljala varnost z dejansko strateško avtonomnostjo; meni, da je potrebna sprememba miselnosti držav članic, da bi utrdili evropski pristop k zavzeti in učinkoviti varnostni in obrambni politiki; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da je ponovna opredelitev in povečanje vloge Evrope v svetu eden največjih izzivov 21. stoletja in da je napočil trenutek, ko bodo morale države članice Unije pokazati potrebno politično voljo, da bo EU postala pomemben akter na svetovnem prizorišču in zagotavljala varnost z dejansko strateško avtonomnostjo; meni, da je potrebna sprememba miselnosti držav članic, da bi utrdili evropski pristop k zavzeti in učinkoviti varnostni in obrambni politiki;

| 3. | zato pozdravlja sklep Evropskega sveta, da na vrhu decembra 2013 organizira razpravo o varnosti in obrambi; meni, da je to primerna priložnost, da se na najvišji politični ravni poudari, da so varnostna in obrambna vprašanja še vedno pomembna in da je evropska razsežnost bolj aktualna kot kdaj prej, in da se to sporoči evropski javnosti; je trdno prepričan, da mora biti EU sposobna zagotoviti varnost svojim državljanom, se zavzemati za temeljne vrednote in jih braniti, prevzeti svoj delež odgovornosti za svetovni mir ter odigrati učinkovito vlogo pri preprečevanju in upravljanju regionalnih kriz v širši soseščini, s tem pa prispevati k njihovemu reševanju in se zaščititi pred njihovimi negativnimi učinki; |
| --- | --- |

3.

zato pozdravlja sklep Evropskega sveta, da na vrhu decembra 2013 organizira razpravo o varnosti in obrambi; meni, da je to primerna priložnost, da se na najvišji politični ravni poudari, da so varnostna in obrambna vprašanja še vedno pomembna in da je evropska razsežnost bolj aktualna kot kdaj prej, in da se to sporoči evropski javnosti; je trdno prepričan, da mora biti EU sposobna zagotoviti varnost svojim državljanom, se zavzemati za temeljne vrednote in jih braniti, prevzeti svoj delež odgovornosti za svetovni mir ter odigrati učinkovito vlogo pri preprečevanju in upravljanju regionalnih kriz v širši soseščini, s tem pa prispevati k njihovemu reševanju in se zaščititi pred njihovimi negativnimi učinki;

| 4. | pozdravlja tudi vmesno poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o skupni varnostni in obrambni politiki, ki se osredotoča na številne ovire, s katerimi se slednja sooča; vseeno obžaluje dejstvo, da poročilo ne predlaga več v smislu ukrepov, ki naj bi odpravili prav pomanjkljivosti skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja tudi vmesno poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o skupni varnostni in obrambni politiki, ki se osredotoča na številne ovire, s katerimi se slednja sooča; vseeno obžaluje dejstvo, da poročilo ne predlaga več v smislu ukrepov, ki naj bi odpravili prav pomanjkljivosti skupne varnostne in obrambne politike;

| 5. | z zanimanjem pričakuje pomembne odločitve, ki bodo sprejete na decembrskem vrhu, in v tem poročilu podaja svoja priporočila v skladu z nedavnimi stališči Evropskega parlamenta, pri čemer posveča pozornost potekajoči razpravi o treh glavnih skupinah vprašanj, ki jih je Evropski svet opredelil decembra 2012; |
| --- | --- |

5.

z zanimanjem pričakuje pomembne odločitve, ki bodo sprejete na decembrskem vrhu, in v tem poročilu podaja svoja priporočila v skladu z nedavnimi stališči Evropskega parlamenta, pri čemer posveča pozornost potekajoči razpravi o treh glavnih skupinah vprašanj, ki jih je Evropski svet opredelil decembra 2012;

Izkoristek potenciala pogodb

| 6. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba na področju skupne varnostne in obrambne politike uvaja več novih instrumentov, ki še niso bili uporabljeni v praksi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba na področju skupne varnostne in obrambne politike uvaja več novih instrumentov, ki še niso bili uporabljeni v praksi;

| 7. | v zvezi s tem opozarja na možnost stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) med državami članicami (člen 46(6) PEU), prenos instrumentov ter zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje vojaških operacij skupne varnostne in obrambne politike na to skupino držav članic (člena 42(5) in 44(1) PEU) ter ustanovitev zagonskega sklada za pripravljalne dejavnosti za misije, ki se ne krijejo iz proračuna Unije (člen 41(3) PEU) in niso vključene v mehanizem Athena; zato poziva predsednika Evropskega sveta in visoko predstavnico/podpredsednico, naj se ustanovi zagonski sklad; v tem okviru poudarja, kako pomembno je vključiti vprašanja skupne varnostne in obrambne politike v politike EU, ki večplastno vplivajo na varnost in obrambo ali prispevajo k skupni varnostni in obrambni politiki, na primer na področju razvoja in človekovih pravic, industrijskih raziskav in inovacij, notranjega trga, mednarodne trgovine, vesolja in drugod, da se podprejo države članice, ki sodelujejo pri krepitvi skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem opozarja na možnost stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) med državami članicami (člen 46(6) PEU), prenos instrumentov ter zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje vojaških operacij skupne varnostne in obrambne politike na to skupino držav članic (člena 42(5) in 44(1) PEU) ter ustanovitev zagonskega sklada za pripravljalne dejavnosti za misije, ki se ne krijejo iz proračuna Unije (člen 41(3) PEU) in niso vključene v mehanizem Athena; zato poziva predsednika Evropskega sveta in visoko predstavnico/podpredsednico, naj se ustanovi zagonski sklad; v tem okviru poudarja, kako pomembno je vključiti vprašanja skupne varnostne in obrambne politike v politike EU, ki večplastno vplivajo na varnost in obrambo ali prispevajo k skupni varnostni in obrambni politiki, na primer na področju razvoja in človekovih pravic, industrijskih raziskav in inovacij, notranjega trga, mednarodne trgovine, vesolja in drugod, da se podprejo države članice, ki sodelujejo pri krepitvi skupne varnostne in obrambne politike;

| 8. | poudarja, da so te sporazumne določbe pomembne za razvoj skupne varnostne in obrambne politike, in poziva Evropski svet, naj organizira resno razpravo o njihovem izvajanju na usklajen način; poziva predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico/podpredsednico, naj v tem procesu odigrajo dejavno vlogo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so te sporazumne določbe pomembne za razvoj skupne varnostne in obrambne politike, in poziva Evropski svet, naj organizira resno razpravo o njihovem izvajanju na usklajen način; poziva predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico/podpredsednico, naj v tem procesu odigrajo dejavno vlogo;

Prva skupina: izboljšanje učinkovitosti, prepoznavnosti in vpliva skupne varnostne in obrambne politike

| 9. | poudarja, da naj bi se EU v skladu s pogodbama zavzemala za mir, svoje vrednote in blaginjo svojih državljanov (člen 3 PEU), na mednarodnem prizorišču pa naj bi si prizadevala za utrjevanje in podporo demokracije, pravne države in človekovih pravic ter za preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli ustanovne listine Združenih narodov, helsinške sklepne listine in pariške listine, tudi s tistimi, ki se nanašajo na zunanje meje (člen 21 PEU); je prepričan, da skupna varnostna in obrambna politika služi tem ciljem, zato jo je treba nadgraditi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da naj bi se EU v skladu s pogodbama zavzemala za mir, svoje vrednote in blaginjo svojih državljanov (člen 3 PEU), na mednarodnem prizorišču pa naj bi si prizadevala za utrjevanje in podporo demokracije, pravne države in človekovih pravic ter za preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli ustanovne listine Združenih narodov, helsinške sklepne listine in pariške listine, tudi s tistimi, ki se nanašajo na zunanje meje (člen 21 PEU); je prepričan, da skupna varnostna in obrambna politika služi tem ciljem, zato jo je treba nadgraditi;

| 10. | poudarja, da je glavna prednost Evropske unije ta, da ima na voljo različne politike in instrumente, ki jih združuje v tako imenovanem celostnem pristopu, in da bi bilo mogoče z vključitvijo skupne varnostne in obrambne politike v ta pristop doseči boljše rezultate na vseh ravneh; v zvezi s tem pozdravlja pregled organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje, ki ga je visoka predstavnica/podpredsednica objavila julija 2013 in v katerem je priznala, da obstajajo težave z usklajevanjem ter hitrostjo in učinkovitostjo odločanja na področju skupne varnostne in obrambne politike; z zanimanjem pričakuje konkretne odločitve, ki naj bi bile sprejete na decembrskem vrhu, in pričakuje, da bo v prihodnjem skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije o izvajanju celostnega pristopa nadaljnje vključevanje skupne varnostne in obrambne politike temeljito analizirano; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je glavna prednost Evropske unije ta, da ima na voljo različne politike in instrumente, ki jih združuje v tako imenovanem celostnem pristopu, in da bi bilo mogoče z vključitvijo skupne varnostne in obrambne politike v ta pristop doseči boljše rezultate na vseh ravneh; v zvezi s tem pozdravlja pregled organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje, ki ga je visoka predstavnica/podpredsednica objavila julija 2013 in v katerem je priznala, da obstajajo težave z usklajevanjem ter hitrostjo in učinkovitostjo odločanja na področju skupne varnostne in obrambne politike; z zanimanjem pričakuje konkretne odločitve, ki naj bi bile sprejete na decembrskem vrhu, in pričakuje, da bo v prihodnjem skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije o izvajanju celostnega pristopa nadaljnje vključevanje skupne varnostne in obrambne politike temeljito analizirano;

| 11. | znova izraža prepričanje, da so elementi evropske varnostne strategije iz leta 2003, ki je bila dopolnjena v letu 2008, še vedno ustrezni, vendar bi morala EU to strategijo pregledati in dopolniti, pri tem pa upoštevati nedavne dogodke in nov nabor varnostnih izzivov in tveganj ter znova opredeliti svoje strateške interese, cilje in prednostne naloge, z večjim poudarkom na zaščiti svojih državljanov, obrambi ključnih infrastruktur in svoji soseščini ter z učinkovitejšim prepletanjem različnih regionalnih in tematskih podstrategij; meni, da bo ta pregled ponudil jasnejši strateški okvir za zunanje delovanje EU in povečal skladnost, hkrati pa omogočil boljše obveščanje državljanov o prihodnjih izzivih in tveganjih; zato poziva Evropski svet, naj začne razpravo o ustreznem strateškem okviru za Unijo, pooblasti visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj še pred koncem leta 2014 pripravi predloge v zvezi s tem, ter z rednim posodabljanjem poskrbi za trajnostne nadaljnje ukrepe, kot so bili prvotno opredeljeni v okviru evropske varnostne strategije; |
| --- | --- |

11.

znova izraža prepričanje, da so elementi evropske varnostne strategije iz leta 2003, ki je bila dopolnjena v letu 2008, še vedno ustrezni, vendar bi morala EU to strategijo pregledati in dopolniti, pri tem pa upoštevati nedavne dogodke in nov nabor varnostnih izzivov in tveganj ter znova opredeliti svoje strateške interese, cilje in prednostne naloge, z večjim poudarkom na zaščiti svojih državljanov, obrambi ključnih infrastruktur in svoji soseščini ter z učinkovitejšim prepletanjem različnih regionalnih in tematskih podstrategij; meni, da bo ta pregled ponudil jasnejši strateški okvir za zunanje delovanje EU in povečal skladnost, hkrati pa omogočil boljše obveščanje državljanov o prihodnjih izzivih in tveganjih; zato poziva Evropski svet, naj začne razpravo o ustreznem strateškem okviru za Unijo, pooblasti visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj še pred koncem leta 2014 pripravi predloge v zvezi s tem, ter z rednim posodabljanjem poskrbi za trajnostne nadaljnje ukrepe, kot so bili prvotno opredeljeni v okviru evropske varnostne strategije;

| 12. | poziva k pregledu strateškega okvira EU, ki naj bo podlaga za belo knjigo o varnostni in obrambni politiki EU, in predlaga, da bi Evropski svet lahko sprožil potrebni postopek; poziva države članice EU, naj resno preučijo evropsko razsežnost v svojih nacionalnih varnostnih strategijah, belih knjigah in odločanju na področju obrambe; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj pripravi skupni obrazec za načrtovanje sočasnih nacionalnih revizij; |
| --- | --- |

12.

poziva k pregledu strateškega okvira EU, ki naj bo podlaga za belo knjigo o varnostni in obrambni politiki EU, in predlaga, da bi Evropski svet lahko sprožil potrebni postopek; poziva države članice EU, naj resno preučijo evropsko razsežnost v svojih nacionalnih varnostnih strategijah, belih knjigah in odločanju na področju obrambe; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj pripravi skupni obrazec za načrtovanje sočasnih nacionalnih revizij;

| 13. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bo EU z misijami za krizno upravljanje sposobna prispevati k preprečevanju, stabilizaciji in reševanju konfliktov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bo EU z misijami za krizno upravljanje sposobna prispevati k preprečevanju, stabilizaciji in reševanju konfliktov;

| 14. | je prepričan, da uvedba klavzule o vzajemni obrambi in solidarnostne klavzule v pogodbi (člen 42(7) PEU in člen 222 PDEU) utrjuje občutek skupne prihodnosti med evropskimi državljani; opominja države članice, da bo lahko Unija svojo vlogo v svetu odigrala le v duhu zavezanosti, medsebojnega razumevanja in resnične solidarnosti, s čimer bo prispevala k varnosti Evrope in svojih državljanov; zato izreka pohvalo Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje za skupni predlog o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije ter poziva voditelje držav in vlad, naj potrdijo zavezanost vzajemni solidarnosti in ponudijo jasno operativno razlago obeh klavzul; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da uvedba klavzule o vzajemni obrambi in solidarnostne klavzule v pogodbi (člen 42(7) PEU in člen 222 PDEU) utrjuje občutek skupne prihodnosti med evropskimi državljani; opominja države članice, da bo lahko Unija svojo vlogo v svetu odigrala le v duhu zavezanosti, medsebojnega razumevanja in resnične solidarnosti, s čimer bo prispevala k varnosti Evrope in svojih državljanov; zato izreka pohvalo Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje za skupni predlog o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije ter poziva voditelje držav in vlad, naj potrdijo zavezanost vzajemni solidarnosti in ponudijo jasno operativno razlago obeh klavzul;

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da število in pravočasnost misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike ter razvoj civilnih in zlasti vojaških sredstev in zmogljivosti za to politiko ne izpolnjujejo zahtev, glede na to, da postaja soseščina EU vse bolj nevarna in nestabilna; še zlasti obžaluje omejen obseg misij skupne varnostne in obrambne politike v zvezi s krizo v Libiji in Maliju ter dejstvo, da so postopki odločanja v Uniji premalo prožni, zaradi česar prihaja do zapoznelih učinkovitih odzivov v kriznih scenarijih, kot ponazarjata oba primera; poziva k spremljanju razmer in nadaljevanju operativnega delovanja v vzhodni Evropi in na južnem Kavkazu, ki je že prineslo pozitivne rezultate; poziva k bolj ambicioznim ciljem in resnejšim prizadevanjem za boljšo zasnovo prihodnjih misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike ob upoštevanju izkušenj ter k oblikovanju ustreznih strategij izhoda; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj usmerja ta proces, in v zvezi s tem pozdravlja njeno poročilo, objavljeno 15. oktobra 2013, kot pomemben korak k učinkovitejši in bolj proaktivni skupni varnostni in obrambni politiki; |
| --- | --- |

15.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da število in pravočasnost misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike ter razvoj civilnih in zlasti vojaških sredstev in zmogljivosti za to politiko ne izpolnjujejo zahtev, glede na to, da postaja soseščina EU vse bolj nevarna in nestabilna; še zlasti obžaluje omejen obseg misij skupne varnostne in obrambne politike v zvezi s krizo v Libiji in Maliju ter dejstvo, da so postopki odločanja v Uniji premalo prožni, zaradi česar prihaja do zapoznelih učinkovitih odzivov v kriznih scenarijih, kot ponazarjata oba primera; poziva k spremljanju razmer in nadaljevanju operativnega delovanja v vzhodni Evropi in na južnem Kavkazu, ki je že prineslo pozitivne rezultate; poziva k bolj ambicioznim ciljem in resnejšim prizadevanjem za boljšo zasnovo prihodnjih misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike ob upoštevanju izkušenj ter k oblikovanju ustreznih strategij izhoda; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj usmerja ta proces, in v zvezi s tem pozdravlja njeno poročilo, objavljeno 15. oktobra 2013, kot pomemben korak k učinkovitejši in bolj proaktivni skupni varnostni in obrambni politiki;

| 16. | poudarja, da je treba povečati prepoznavnost evropskega kriznega upravljanja in vsa prizadevanja osredotočiti na skupno varnostno in obrambno politiko, ob tem pa v skladu z določbami člena 44 PEU v primerih, ko je to ustrezno, sprejeti sklep Sveta, s katerim bo izvajanje nalog preneseno na skupino držav članic, ki so na to pripravljene in imajo tudi ustrezne zmogljivosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba povečati prepoznavnost evropskega kriznega upravljanja in vsa prizadevanja osredotočiti na skupno varnostno in obrambno politiko, ob tem pa v skladu z določbami člena 44 PEU v primerih, ko je to ustrezno, sprejeti sklep Sveta, s katerim bo izvajanje nalog preneseno na skupino držav članic, ki so na to pripravljene in imajo tudi ustrezne zmogljivosti;

| 17. | na osnovi nedavnih izkušenj izraža zaskrbljenost, da celostni pristop h kriznemu upravljanju še ni v celoti izkoriščen; meni, da so misije in operacije bolj smiselne, če so vključene v regionalne strategije, o čemer priča primer Afriškega roga; je seznanjen s predlogi postopkov za krizno upravljanje za operacije skupne varnostne in obrambne politike, ki so jih države članice sprejele 18. junija 2013; |
| --- | --- |

17.

na osnovi nedavnih izkušenj izraža zaskrbljenost, da celostni pristop h kriznemu upravljanju še ni v celoti izkoriščen; meni, da so misije in operacije bolj smiselne, če so vključene v regionalne strategije, o čemer priča primer Afriškega roga; je seznanjen s predlogi postopkov za krizno upravljanje za operacije skupne varnostne in obrambne politike, ki so jih države članice sprejele 18. junija 2013;

| 18. | predlaga, da se funkcionalni problemi pri civilnih misijah skupne varnostne in obrambne politike, zlasti kar zadeva hiter začetek teh misij in kadrovske vire, rešijo s pregledom njihovega pravnega in finančnega okvira, ki pogosto otežuje proces odločanja in privede do zamud; poziva k povečanju števila usposobljenih in politično neodvisnih strateških načrtovalcev, ki je v primerjavi s številom misij premajhno; poziva države članice, naj oblikujejo civilne rezervne enote, ki bi jih bilo mogoče po potrebi hitro uporabiti, in v zvezi s tem pozdravlja nedavno odprtje stalnega skladišča skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da se funkcionalni problemi pri civilnih misijah skupne varnostne in obrambne politike, zlasti kar zadeva hiter začetek teh misij in kadrovske vire, rešijo s pregledom njihovega pravnega in finančnega okvira, ki pogosto otežuje proces odločanja in privede do zamud; poziva k povečanju števila usposobljenih in politično neodvisnih strateških načrtovalcev, ki je v primerjavi s številom misij premajhno; poziva države članice, naj oblikujejo civilne rezervne enote, ki bi jih bilo mogoče po potrebi hitro uporabiti, in v zvezi s tem pozdravlja nedavno odprtje stalnega skladišča skupne varnostne in obrambne politike;

| 19. | opozarja na svojo resolucijo iz leta 2001, ki je zahtevala ustanovitev evropskih civilnih mirovnih sil; pozdravlja nedavna prizadevanja za ustanovitev prostovoljskih enot za humanitarno pomoč v sklopu Komisije in skupine strokovnjakov s področja mediacije, dialoga in sprave v Evropski službi za zunanje delovanje; pozdravlja tudi obstoj in nadaljevanje partnerstva za vzpostavljanje miru med Evropsko službo za zunanje delovanje in ustreznimi interesnimi skupinami civilne družbe; |
| --- | --- |

19.

opozarja na svojo resolucijo iz leta 2001, ki je zahtevala ustanovitev evropskih civilnih mirovnih sil; pozdravlja nedavna prizadevanja za ustanovitev prostovoljskih enot za humanitarno pomoč v sklopu Komisije in skupine strokovnjakov s področja mediacije, dialoga in sprave v Evropski službi za zunanje delovanje; pozdravlja tudi obstoj in nadaljevanje partnerstva za vzpostavljanje miru med Evropsko službo za zunanje delovanje in ustreznimi interesnimi skupinami civilne družbe;

| 20. | poudarja pomembno vlogo mediacije in dialoga v preprečevanju in mirnem reševanju sporov; izreka pohvalo za napredek, ki ga je Evropska služba za zunanje delovanje dosegla pri krepitvi svojih zmogljivosti za mediacijo, in ponovno poudarja, da podpira nadaljnje povečevanje evropskih zmogljivosti na tem področju; meni, da je uspešno sodelovanje Evropskega parlamenta v postopkih mediacije dokazalo, kako pomembna je lahko vloga poslancev v podpiranju postopkov mediacije in dialoga, ter namerava še dodatno okrepiti svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomembno vlogo mediacije in dialoga v preprečevanju in mirnem reševanju sporov; izreka pohvalo za napredek, ki ga je Evropska služba za zunanje delovanje dosegla pri krepitvi svojih zmogljivosti za mediacijo, in ponovno poudarja, da podpira nadaljnje povečevanje evropskih zmogljivosti na tem področju; meni, da je uspešno sodelovanje Evropskega parlamenta v postopkih mediacije dokazalo, kako pomembna je lahko vloga poslancev v podpiranju postopkov mediacije in dialoga, ter namerava še dodatno okrepiti svoja prizadevanja na tem področju;

| 21. | predlaga, da se v vse misije skupne varnostne in obrambne politike vključijo svetovalci na področju človekovih pravic in spolov, ter spodbuja izmenjavo najboljše prakse med misijami skupne varnostne in obrambne politike, da bi v celoti upoštevali vprašanja človekovih pravic ter popolnoma zaščitili ženske in jih vključili v reševanje konfliktov in urejanje razmer po konfliktih; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za vključevanje vidikov spolov v kadrovsko načrtovanje misij skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da se v vse misije skupne varnostne in obrambne politike vključijo svetovalci na področju človekovih pravic in spolov, ter spodbuja izmenjavo najboljše prakse med misijami skupne varnostne in obrambne politike, da bi v celoti upoštevali vprašanja človekovih pravic ter popolnoma zaščitili ženske in jih vključili v reševanje konfliktov in urejanje razmer po konfliktih; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za vključevanje vidikov spolov v kadrovsko načrtovanje misij skupne varnostne in obrambne politike;

| 22. | opozarja, da sta za uspešne vojaške operacije potrebna jasno vodenje in nadzor; zato znova poziva k ustanovitvi stalnega vojaškega operativnega poveljstva; z obžalovanjem ugotavlja, da pri tem vprašanju ni bilo napredka in da se nekatere države članice tej zamisli odločno upirajo; poudarja še, da skupna varnostna in obrambna politika brez ustreznega zgodnjega opozarjanja in obveščevalne podpore ne bo učinkovita; zato meni, da bi moralo imeti omenjeno poveljstvo obveščevalni oddelek in oddelek za zgodnje opozarjanje/seznanjanje z razmerami; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da sta za uspešne vojaške operacije potrebna jasno vodenje in nadzor; zato znova poziva k ustanovitvi stalnega vojaškega operativnega poveljstva; z obžalovanjem ugotavlja, da pri tem vprašanju ni bilo napredka in da se nekatere države članice tej zamisli odločno upirajo; poudarja še, da skupna varnostna in obrambna politika brez ustreznega zgodnjega opozarjanja in obveščevalne podpore ne bo učinkovita; zato meni, da bi moralo imeti omenjeno poveljstvo obveščevalni oddelek in oddelek za zgodnje opozarjanje/seznanjanje z razmerami;

| 23. | znova izraža podporo začasni rešitvi in opozarja na svoj predlog za izboljšanje razmer dejavnega operativnega centra za Afriški rog in za zagotavljanje pomoči vojaškemu načrtovanju in usklajevanju akterjev na terenu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predvidi takšno možnost v okviru sedanje velikosti in infrastrukture centra, da se optimizira uporaba obstoječih virov, ter naj preuči možnost razširitve geografskega območja delovanja, tako da bi zajelo tudi druge pomembne regije; meni, da bi moral imeti ta organ pravno sposobnost in da bi moral usklajevati naročila med Brusljem in poveljstvi posameznih misij, pri tem pa z ekonomijo obsega ustvarjati čim večje prihranke; |
| --- | --- |

23.

znova izraža podporo začasni rešitvi in opozarja na svoj predlog za izboljšanje razmer dejavnega operativnega centra za Afriški rog in za zagotavljanje pomoči vojaškemu načrtovanju in usklajevanju akterjev na terenu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predvidi takšno možnost v okviru sedanje velikosti in infrastrukture centra, da se optimizira uporaba obstoječih virov, ter naj preuči možnost razširitve geografskega območja delovanja, tako da bi zajelo tudi druge pomembne regije; meni, da bi moral imeti ta organ pravno sposobnost in da bi moral usklajevati naročila med Brusljem in poveljstvi posameznih misij, pri tem pa z ekonomijo obsega ustvarjati čim večje prihranke;

| 24. | ugotavlja, da bojne skupine EU še nikoli niso bile uporabljene, in meni, da bo sčasoma težko upravičiti njihov obstoj; poudarja, da so pomembno orodje za oblikovanje sil, usposabljanje in hiter odziv; pozdravlja odločitev, da bo to vprašanje obravnavano med decembrskim vrhovnim srečanjem; je prepričan, da bi morala imeti EU samostojne bojne sile v visoki pripravljenosti, sestavljene iz zemeljskih, zračnih, pomorskih, kibernetskih in posebnih enot, z visoko zastavljenimi cilji; poudarja, da bi lahko bojne enote EU uporabili v vseh vrstah kriz, vključno s podnebno pogojenimi humanitarnimi krizami; podpira prilagodljivejši in bolj ciljno usmerjen pristop, da bi izboljšali odzivanje, prilagodljivost različnim kriznim razmeram in modularnost ter tako presegli pomanjkljivosti v začetnih fazah operacij skupne varnostne in obrambne politike, ne da bi ogrozili operativne zmogljivosti bojnih enot kot celote; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bojne skupine EU še nikoli niso bile uporabljene, in meni, da bo sčasoma težko upravičiti njihov obstoj; poudarja, da so pomembno orodje za oblikovanje sil, usposabljanje in hiter odziv; pozdravlja odločitev, da bo to vprašanje obravnavano med decembrskim vrhovnim srečanjem; je prepričan, da bi morala imeti EU samostojne bojne sile v visoki pripravljenosti, sestavljene iz zemeljskih, zračnih, pomorskih, kibernetskih in posebnih enot, z visoko zastavljenimi cilji; poudarja, da bi lahko bojne enote EU uporabili v vseh vrstah kriz, vključno s podnebno pogojenimi humanitarnimi krizami; podpira prilagodljivejši in bolj ciljno usmerjen pristop, da bi izboljšali odzivanje, prilagodljivost različnim kriznim razmeram in modularnost ter tako presegli pomanjkljivosti v začetnih fazah operacij skupne varnostne in obrambne politike, ne da bi ogrozili operativne zmogljivosti bojnih enot kot celote;

| 25. | poudarja, da bi si morali bolj prizadevati za povezovanje pobud, kot sta Eurocorps in evropska zračna skupina, na ravni EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi si morali bolj prizadevati za povezovanje pobud, kot sta Eurocorps in evropska zračna skupina, na ravni EU;

| 26. | potrjuje, da sedanji sistem, po katerem vsaka stran nosi svoje stroške, pomeni velik problem za skupno varnostno in obrambno politiko, saj povzroča zamude ali popolnoma ustavi proces odločanja, zlasti glede hitre napotitve bojnih enot; predlaga, naj se države članice za uporabo bojnih enot pod zastavo EU dogovorijo o mehanizmu financiranja EU, ki bo temeljil na delitvi bremen, da bi te enote v prihodnje lahko zaživele v praksi; zaradi skladnosti in učinkovitosti poziva tudi k temu, da Evropska služba za zunanje delovanje prevzame nadzor nad finančnimi instrumenti, povezanimi z ukrepi za obvladovanje kriz, ki jih načrtuje in izvaja; pričakuje, da bodo visoka predstavnica/podpredsednica in zainteresirane države članice v zvezi s tem podale konkretne predloge; |
| --- | --- |

26.

potrjuje, da sedanji sistem, po katerem vsaka stran nosi svoje stroške, pomeni velik problem za skupno varnostno in obrambno politiko, saj povzroča zamude ali popolnoma ustavi proces odločanja, zlasti glede hitre napotitve bojnih enot; predlaga, naj se države članice za uporabo bojnih enot pod zastavo EU dogovorijo o mehanizmu financiranja EU, ki bo temeljil na delitvi bremen, da bi te enote v prihodnje lahko zaživele v praksi; zaradi skladnosti in učinkovitosti poziva tudi k temu, da Evropska služba za zunanje delovanje prevzame nadzor nad finančnimi instrumenti, povezanimi z ukrepi za obvladovanje kriz, ki jih načrtuje in izvaja; pričakuje, da bodo visoka predstavnica/podpredsednica in zainteresirane države članice v zvezi s tem podale konkretne predloge;

| 27. | je poleg tega zaskrbljen, da bi ekonomska in dolžniška kriza lahko vplivala na pripravljenost držav članic EU prispevati k misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike, zlasti tistim, ki imajo vojaške in obrambne posledice; zato poziva, da se razširi obseg mehanizma Athena in uporabi zagonski sklad (člen 41 PEU), da bi zagotovili hitro financiranje nujnih nalog; vseeno poudarja, da bi bilo treba skupno varnostno in obrambno politiko naslednjič okrepiti v skladu s proračunskimi omejitvami, če se bo izkazalo, da je to potrebno; |
| --- | --- |

27.

je poleg tega zaskrbljen, da bi ekonomska in dolžniška kriza lahko vplivala na pripravljenost držav članic EU prispevati k misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike, zlasti tistim, ki imajo vojaške in obrambne posledice; zato poziva, da se razširi obseg mehanizma Athena in uporabi zagonski sklad (člen 41 PEU), da bi zagotovili hitro financiranje nujnih nalog; vseeno poudarja, da bi bilo treba skupno varnostno in obrambno politiko naslednjič okrepiti v skladu s proračunskimi omejitvami, če se bo izkazalo, da je to potrebno;

| 28. | poziva države članice, naj preučijo možnosti, ki jih ponuja stalno strukturno sodelovanje (PESCO), in začnejo izvajati določbe iz Pogodbe, da bi se spopadle z „utrujenostjo“ skupne varnostne in obrambne politike ter poglobile vojaško sodelovanje in povezovanje; poziva Evropski svet, naj pripravi jasne smernice za izvajanje tega sodelovanja, in poziva tiste države članice, ki jih to ne zanima, naj delujejo konstruktivno; poudarja, da bi državam morali omogočiti, da se pridružijo naknadno, kar bi zagotavljalo prožnost in preprečilo Evropo dveh hitrosti; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj preučijo možnosti, ki jih ponuja stalno strukturno sodelovanje (PESCO), in začnejo izvajati določbe iz Pogodbe, da bi se spopadle z „utrujenostjo“ skupne varnostne in obrambne politike ter poglobile vojaško sodelovanje in povezovanje; poziva Evropski svet, naj pripravi jasne smernice za izvajanje tega sodelovanja, in poziva tiste države članice, ki jih to ne zanima, naj delujejo konstruktivno; poudarja, da bi državam morali omogočiti, da se pridružijo naknadno, kar bi zagotavljalo prožnost in preprečilo Evropo dveh hitrosti;

| 29. | poudarja, da ima EU velik interes za varno in odprto pomorsko okolje, ki omogoča prost prehod za namene trgovine ter miroljubno, zakonito in trajnostno izkoriščanje bogastev oceanov; poudarja, da je treba razviti pomorsko zunanjo politiko EU, ki si bo prizadevala za zaščito in ohranjanje ključne infrastrukture, poti na odprtem morju in naravnih virov ter poudarila mirno reševanje sporov v okviru mednarodnega prava in v skladu z določbami konvencije ZN o pomorskem pravu; pričakuje sprejetje strategije EU za pomorsko varnost v skladu s sklepi Sveta iz aprila 2010 in poziva k oblikovanju posebnega načrta izvajanja; poudarja, da je medsektorska in čezmejna povezava pomorskega nadzora že medsektorsko orodje celostne pomorske politike EU; opozarja, da je zelo pomembno, da se hitro izvede projekt skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU in poveže celostna pomorska politika in skupna varnostna in obrambna politika, da bi izboljšali izmenjavo informacij med njima; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da ima EU velik interes za varno in odprto pomorsko okolje, ki omogoča prost prehod za namene trgovine ter miroljubno, zakonito in trajnostno izkoriščanje bogastev oceanov; poudarja, da je treba razviti pomorsko zunanjo politiko EU, ki si bo prizadevala za zaščito in ohranjanje ključne infrastrukture, poti na odprtem morju in naravnih virov ter poudarila mirno reševanje sporov v okviru mednarodnega prava in v skladu z določbami konvencije ZN o pomorskem pravu; pričakuje sprejetje strategije EU za pomorsko varnost v skladu s sklepi Sveta iz aprila 2010 in poziva k oblikovanju posebnega načrta izvajanja; poudarja, da je medsektorska in čezmejna povezava pomorskega nadzora že medsektorsko orodje celostne pomorske politike EU; opozarja, da je zelo pomembno, da se hitro izvede projekt skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU in poveže celostna pomorska politika in skupna varnostna in obrambna politika, da bi izboljšali izmenjavo informacij med njima;

| 30. | poudarja, da je treba preprečiti militarizacijo regij, kot je Arktika, in da je treba spore reševati po mirni poti, vključno s trgovinskimi instrumenti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba preprečiti militarizacijo regij, kot je Arktika, in da je treba spore reševati po mirni poti, vključno s trgovinskimi instrumenti;

| 31. | zahteva, da Evropski svet ponovno potrdi pomen vesolja, ki podpira strateško neodvisnost EU in njenih držav članic ter možnost avtonomnega dostopa do vesolja z razvojem naprav za izstrelitev in satelitov; ponovno poudarja pomen zbiranja natančnih obveščevalnih podatkov za civilne in vojaške misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike; zlasti poudarja vlogo opreme, ki je nameščena v vesolju, pri preprečevanju sporov in obvladovanju kriz pred in med krizo ter po njej; poziva Komisijo, naj pripravi posebno politiko, ki bo podprla razvoj večnamenske vesoljske opreme; |
| --- | --- |

31.

zahteva, da Evropski svet ponovno potrdi pomen vesolja, ki podpira strateško neodvisnost EU in njenih držav članic ter možnost avtonomnega dostopa do vesolja z razvojem naprav za izstrelitev in satelitov; ponovno poudarja pomen zbiranja natančnih obveščevalnih podatkov za civilne in vojaške misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike; zlasti poudarja vlogo opreme, ki je nameščena v vesolju, pri preprečevanju sporov in obvladovanju kriz pred in med krizo ter po njej; poziva Komisijo, naj pripravi posebno politiko, ki bo podprla razvoj večnamenske vesoljske opreme;

| 32. | ponovno poudarja vse večji pomen obravnavanja tveganj v zvezi s kibernetsko varnostjo; poziva Evropski svet, naj pripravi smernice za izvajanje evropske strategije kibernetske varnosti in sprejme konkretne ukrepe za zaščito kibernetske infrastrukture in naložbe v okrepitev vseevropskega sodelovanja pri postopkih kriznega upravljanja, vajah na temo kibernetske varnosti, usposabljanju in izobraževanju; poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj poskrbita, da bo kibernetska varnostna politika uzakonjena na medsektorski način, da bo zagotovljeno ustrezno povezovanje med notranjo in zunanjo varnostno politiko EU ter nadnacionalnimi grožnjami in tveganji; poziva vse države članice, naj oblikujejo ali dokončajo nacionalne strategije za kibernetsko varnost in si prizadevajo za večjo časovno usklajenost na ravni Unije; |
| --- | --- |

32.

ponovno poudarja vse večji pomen obravnavanja tveganj v zvezi s kibernetsko varnostjo; poziva Evropski svet, naj pripravi smernice za izvajanje evropske strategije kibernetske varnosti in sprejme konkretne ukrepe za zaščito kibernetske infrastrukture in naložbe v okrepitev vseevropskega sodelovanja pri postopkih kriznega upravljanja, vajah na temo kibernetske varnosti, usposabljanju in izobraževanju; poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj poskrbita, da bo kibernetska varnostna politika uzakonjena na medsektorski način, da bo zagotovljeno ustrezno povezovanje med notranjo in zunanjo varnostno politiko EU ter nadnacionalnimi grožnjami in tveganji; poziva vse države članice, naj oblikujejo ali dokončajo nacionalne strategije za kibernetsko varnost in si prizadevajo za večjo časovno usklajenost na ravni Unije;

| 33. | poziva Evropski svet, naj znova potrdi pomen oskrbe z energijo v Evropi ter raznovrstnega in trajnostnega dostopa do energetskih virov; ugotavlja, da nekatere države članice nimajo zmogljivosti za povečanje raznovrstnosti oskrbe z energijo, zaradi česar postajajo vse bolj ranljive; v zvezi s tem zelo podpira prizadevanja držav članic za sodelovanje v kriznih razmerah; poudarja, da bi zaščita ključne infrastrukture v Evropi morala aktivirati klavzulo o vzajemni obrambi in/ali klavzulo o solidarnosti; ugotavlja, da operacija ATALANTA že izvaja vlogo energetske varnosti z bojem proti piratom, ki so od leta 2008 ugrabili več naftnih tankerjev; zato meni, da morajo biti ti vidiki del potrebnega strateškega pristopa; v zvezi s tem poudarja, da je dobava energije ključni dejavnik za uspešne misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropski svet, naj znova potrdi pomen oskrbe z energijo v Evropi ter raznovrstnega in trajnostnega dostopa do energetskih virov; ugotavlja, da nekatere države članice nimajo zmogljivosti za povečanje raznovrstnosti oskrbe z energijo, zaradi česar postajajo vse bolj ranljive; v zvezi s tem zelo podpira prizadevanja držav članic za sodelovanje v kriznih razmerah; poudarja, da bi zaščita ključne infrastrukture v Evropi morala aktivirati klavzulo o vzajemni obrambi in/ali klavzulo o solidarnosti; ugotavlja, da operacija ATALANTA že izvaja vlogo energetske varnosti z bojem proti piratom, ki so od leta 2008 ugrabili več naftnih tankerjev; zato meni, da morajo biti ti vidiki del potrebnega strateškega pristopa; v zvezi s tem poudarja, da je dobava energije ključni dejavnik za uspešne misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike;

| 34. | poudarja pomen energetske učinkovitosti na področju obrambe in še zlasti dejstvo, da je treba oceniti učinek porabe energije na obrambne proračune in vojaško učinkovitost ter oblikovati celovito strategijo za energetsko učinkovitost za oborožene sile; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen energetske učinkovitosti na področju obrambe in še zlasti dejstvo, da je treba oceniti učinek porabe energije na obrambne proračune in vojaško učinkovitost ter oblikovati celovito strategijo za energetsko učinkovitost za oborožene sile;

| 35. | poudarja, da je za EU pomembno, da krepi partnerstva in poglablja varnostni dialog z Združenimi narodi, regionalnimi organizacijami in pomembnimi akterji, vključno z državami vzhodnega partnerstva in južne soseščine; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je za EU pomembno, da krepi partnerstva in poglablja varnostni dialog z Združenimi narodi, regionalnimi organizacijami in pomembnimi akterji, vključno z državami vzhodnega partnerstva in južne soseščine;

| 36. | poudarja, da bi se morala EU tudi v prihodnje povezovati z Združenimi narodi, Afriško unijo, organizacijo OVSE in zvezo ASEAN pri izmenjavi analiz in skupnem spopadanju z izzivi okoljske politike in podnebnih sprememb, med drugim z njihovimi obrambnimi vidiki; poudarja, da je potrebno preventivno delovanje, in poziva EU, naj razvije in izboljša zmogljivosti zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi se morala EU tudi v prihodnje povezovati z Združenimi narodi, Afriško unijo, organizacijo OVSE in zvezo ASEAN pri izmenjavi analiz in skupnem spopadanju z izzivi okoljske politike in podnebnih sprememb, med drugim z njihovimi obrambnimi vidiki; poudarja, da je potrebno preventivno delovanje, in poziva EU, naj razvije in izboljša zmogljivosti zgodnjega opozarjanja;

| 37. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med strukturami EU in Nata na podlagi dopolnjevanja in k tesnejšemu usklajevanju, ki bo pomagalo preprečiti podvajanje med partnerjema in omogočilo učinkovito obravnavo novih groženj; je prepričan, da krepitev skupne varnostne in obrambne politike ne škodi kolektivni varnosti in čezoceanskim povezavam, ampak jih kvečjemu krepi; trdi, da razvoj obrambnih zmogljivosti v kontekstu EU koristi tudi Natu; je seznanjen s konstruktivnim sodelovanjem v zvezi s pobudo EU o združevanju in izmenjavi ter Natovo pobudo o pametni obrambi; pozdravlja namero Republike Cipra, da se pridruži Natovemu partnerstvu za mir, kar lahko spremeni tok dogajanj, in poziva Turčijo, naj zavzame prav tako konstruktivno držo; poziva k oblikovanju celostnega okvira za sodelovanje med EU in Natom in poglobitvi političnega dialoga ob doslednem spoštovanju sprejemanja odločitev obeh strani; |
| --- | --- |

37.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med strukturami EU in Nata na podlagi dopolnjevanja in k tesnejšemu usklajevanju, ki bo pomagalo preprečiti podvajanje med partnerjema in omogočilo učinkovito obravnavo novih groženj; je prepričan, da krepitev skupne varnostne in obrambne politike ne škodi kolektivni varnosti in čezoceanskim povezavam, ampak jih kvečjemu krepi; trdi, da razvoj obrambnih zmogljivosti v kontekstu EU koristi tudi Natu; je seznanjen s konstruktivnim sodelovanjem v zvezi s pobudo EU o združevanju in izmenjavi ter Natovo pobudo o pametni obrambi; pozdravlja namero Republike Cipra, da se pridruži Natovemu partnerstvu za mir, kar lahko spremeni tok dogajanj, in poziva Turčijo, naj zavzame prav tako konstruktivno držo; poziva k oblikovanju celostnega okvira za sodelovanje med EU in Natom in poglobitvi političnega dialoga ob doslednem spoštovanju sprejemanja odločitev obeh strani;

| 38. | meni, da mora imeti EU zmožnosti za samostojno delovanje, zlasti v svoji soseščini, vendar mora pri tem vedno upoštevati določbe ustanovne listine ZN in v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

38.

meni, da mora imeti EU zmožnosti za samostojno delovanje, zlasti v svoji soseščini, vendar mora pri tem vedno upoštevati določbe ustanovne listine ZN in v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo;

Druga skupina: krepitev razvoja obrambnih zmogljivosti,

| 39. | se strinja s pomisleki, da bo nadaljnje krčenje državnih obrambnih proračunov onemogočilo ohranjanje kritičnih vojaških zmogljivosti in povzročilo nepopravljivo izgubo znanja in tehnologij; ugotavlja, da je med operacijami v Libiji in Maliju postalo očitno, da so zmogljivosti držav članic pomanjkljive in da je gospodarska kriza še poglobila obstoječe strukturne težave; vendar ponavlja, da je ta težava bolj politične kot proračunske narave; |
| --- | --- |

39.

se strinja s pomisleki, da bo nadaljnje krčenje državnih obrambnih proračunov onemogočilo ohranjanje kritičnih vojaških zmogljivosti in povzročilo nepopravljivo izgubo znanja in tehnologij; ugotavlja, da je med operacijami v Libiji in Maliju postalo očitno, da so zmogljivosti držav članic pomanjkljive in da je gospodarska kriza še poglobila obstoječe strukturne težave; vendar ponavlja, da je ta težava bolj politične kot proračunske narave;

| 40. | je seznanjen s predlogi, ki jih je visoka predstavnica/podpredsednica predložila oktobra 2013 v poročilu o skupni varnostni in obrambni politiki, zlasti tiste, katerih namen je oblikovati spodbude, vključno z davčnimi spodbudami, za sodelovanje na področju obrambne zmogljivosti; poudarja, da je to priložnost za države članice, da prednosti tesnejšega sodelovanja v celoti izkoristijo za večjo vojaško učinkovitost in se odločijo, da bodo optimizirale ter bolje in pametneje uporabljale omejena sredstva z ustvarjanjem sinergij in z usklajenim zmanjševanjem nepotrebnega podvajanja ter presežnih in zastarelih zmogljivosti; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen s predlogi, ki jih je visoka predstavnica/podpredsednica predložila oktobra 2013 v poročilu o skupni varnostni in obrambni politiki, zlasti tiste, katerih namen je oblikovati spodbude, vključno z davčnimi spodbudami, za sodelovanje na področju obrambne zmogljivosti; poudarja, da je to priložnost za države članice, da prednosti tesnejšega sodelovanja v celoti izkoristijo za večjo vojaško učinkovitost in se odločijo, da bodo optimizirale ter bolje in pametneje uporabljale omejena sredstva z ustvarjanjem sinergij in z usklajenim zmanjševanjem nepotrebnega podvajanja ter presežnih in zastarelih zmogljivosti;

| 41. | pozdravlja potekajoči ponovni pregled načrta za razvoj zmogljivosti, ki bo temelj skupnega dolgoročnega koncepta za preoblikovanje gradnje zmogljivosti; meni, da bi morali o tem konceptu preoblikovanja redno razpravljati, poenostaviti njegovo uporabo in ga po potrebi pregledovati; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja potekajoči ponovni pregled načrta za razvoj zmogljivosti, ki bo temelj skupnega dolgoročnega koncepta za preoblikovanje gradnje zmogljivosti; meni, da bi morali o tem konceptu preoblikovanja redno razpravljati, poenostaviti njegovo uporabo in ga po potrebi pregledovati;

| 42. | opozarja na mandat Evropske agencije za obrambo, kakor ga določata člena 42(3) in 45 PEU, v skladu s katerima so agenciji zaupane pomembne naloge, izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja, oblikovanje evropske politike zmogljivosti in oboroževanja, razvoj vojaških zmogljivosti držav članic ter krepitev industrijske in tehnološke osnove za obrambni sektor, vendar brez finančnih posledic za proračun EU; |
| --- | --- |

42.

opozarja na mandat Evropske agencije za obrambo, kakor ga določata člena 42(3) in 45 PEU, v skladu s katerima so agenciji zaupane pomembne naloge, izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja, oblikovanje evropske politike zmogljivosti in oboroževanja, razvoj vojaških zmogljivosti držav članic ter krepitev industrijske in tehnološke osnove za obrambni sektor, vendar brez finančnih posledic za proračun EU;

| 43. | meni, da združevanje in souporaba vojaških zmogljivosti, čeprav ne moreta rešiti vseh težav, veliko pripomoreta k reševanju pomanjkljivosti v evropskih zmogljivostih; pozdravlja podporno vlogo Evropske obrambne agencije in dosedanji napredek; meni, da združevanja in souporabe ne bi smeli uporabljati le v povezavi s skupnim zagotavljanjem virov, ampak tudi za povezovanje, in da bi morala zajemati tudi skupno vzdrževanje in uporabo zmogljivosti; |
| --- | --- |

43.

meni, da združevanje in souporaba vojaških zmogljivosti, čeprav ne moreta rešiti vseh težav, veliko pripomoreta k reševanju pomanjkljivosti v evropskih zmogljivostih; pozdravlja podporno vlogo Evropske obrambne agencije in dosedanji napredek; meni, da združevanja in souporabe ne bi smeli uporabljati le v povezavi s skupnim zagotavljanjem virov, ampak tudi za povezovanje, in da bi morala zajemati tudi skupno vzdrževanje in uporabo zmogljivosti;

| 44. | poziva, naj Evropska obrambna agencija dobi večjo vlogo pri usklajevanju zmogljivosti, da se dokončno odpravijo podvajanje in vzporedni programi v državah članicah, ki pretirano obremenjujejo davkoplačevalce; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj Evropska obrambna agencija dobi večjo vlogo pri usklajevanju zmogljivosti, da se dokončno odpravijo podvajanje in vzporedni programi v državah članicah, ki pretirano obremenjujejo davkoplačevalce;

| 45. | poziva države članice, naj izboljšajo izmenjavo informacij o obrambnem načrtovanju in v skladu s kodeksom ravnanja o združevanju in souporabi te rešitve vključijo v cikle nacionalnega obrambnega načrtovanja in procese sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj izboljšajo izmenjavo informacij o obrambnem načrtovanju in v skladu s kodeksom ravnanja o združevanju in souporabi te rešitve vključijo v cikle nacionalnega obrambnega načrtovanja in procese sprejemanja odločitev;

| 46. | poudarja, da so medsebojno zaupanje, preglednost in zanesljivost ključni dejavniki za uspeh vseh skupnih prizadevanj na področju varnosti in obrambe; je prepričan, da mora biti razvoj obrambnih zmogljivosti zasidran v strateškem pristopu, ki določa ustrezno kombinacijo zmogljivosti in ciljev, za katere bi jih morali uporabiti; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so medsebojno zaupanje, preglednost in zanesljivost ključni dejavniki za uspeh vseh skupnih prizadevanj na področju varnosti in obrambe; je prepričan, da mora biti razvoj obrambnih zmogljivosti zasidran v strateškem pristopu, ki določa ustrezno kombinacijo zmogljivosti in ciljev, za katere bi jih morali uporabiti;

| 47. | glede na to, pričakuje, da se bodo na prihodnjem vrhu o obrambi:






  (a) | zagotovile politične in strateške smernice ter potrdili zaveza držav članic razvoju zmogljivosti in ambicije iz izjave o krepitvi zmogljivosti iz leta 2008; |
| --- | --- | --- |

47.

glede na to, pričakuje, da se bodo na prihodnjem vrhu o obrambi:

(a)

zagotovile politične in strateške smernice ter potrdili zaveza držav članic razvoju zmogljivosti in ambicije iz izjave o krepitvi zmogljivosti iz leta 2008;

| (b) | postavili temelji za resnično kolektivno načrtovanje, od strateškega načrtovanja do nabave in tehnološkega razvoja, s posebnim poudarkom na finančnih dogovorih in pobudah; |
| --- | --- |

(b)

postavili temelji za resnično kolektivno načrtovanje, od strateškega načrtovanja do nabave in tehnološkega razvoja, s posebnim poudarkom na finančnih dogovorih in pobudah;

| (c) | pospešilo izvajanje obstoječih projektov, zlasti tistih, ki so povezani s strateškimi spodbujevalci, in zagotovila politična podpora za vodilne projekte Evropske obrambne agencije, kot so dotakanje goriva v zraku, satelitske komunikacije, letalski sistemi na daljinsko upravljanje, kibernetska obramba in enotno evropsko nebo; |
| --- | --- |

(c)

pospešilo izvajanje obstoječih projektov, zlasti tistih, ki so povezani s strateškimi spodbujevalci, in zagotovila politična podpora za vodilne projekte Evropske obrambne agencije, kot so dotakanje goriva v zraku, satelitske komunikacije, letalski sistemi na daljinsko upravljanje, kibernetska obramba in enotno evropsko nebo;

| (d) | visoki predstavnici/podpredsednici in Evropski obrambni agenciji dodelila naloga, naj skupaj s Komisijo pripravijo nove praktične predloge za razvoj obrambnih zmogljivosti do konca leta 2014; |
| --- | --- |

(d)

visoki predstavnici/podpredsednici in Evropski obrambni agenciji dodelila naloga, naj skupaj s Komisijo pripravijo nove praktične predloge za razvoj obrambnih zmogljivosti do konca leta 2014;

| (e) | vzpostavil sistem spremljanja za redno ocenjevanje doseženega napredka; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavil sistem spremljanja za redno ocenjevanje doseženega napredka;

| (f) | ponovno poudarila vrednost tesnejšega sodelovanja z Natom in strateškimi partnerji pri razvoju zmogljivosti; |
| --- | --- |

(f)

ponovno poudarila vrednost tesnejšega sodelovanja z Natom in strateškimi partnerji pri razvoju zmogljivosti;

| (g) | obravnavala možnost razvojnega dela v zvezi z glavnimi vojaškimi cilji 2025, ki bi jih po možnosti dopolnjevali glavni industrijski cilji; |
| --- | --- |

(g)

obravnavala možnost razvojnega dela v zvezi z glavnimi vojaškimi cilji 2025, ki bi jih po možnosti dopolnjevali glavni industrijski cilji;

Tretja skupina: krepitev evropske obrambne industrije

| 48. | pozdravlja sporočilo Komisije „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“, ki vsebuje nekatere sveže zamisli in predloge; popolnoma podpira prizadevanja Komisije za poglobitev trga notranje obrambe in varnosti ter razvoj politike obrambne industrije, ki zagotavlja ustrezno pomoč za mala in srednja podjetja, ki imajo ključno vlogo na področju inovacij, raziskav in razvoja, ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti, v skladu s strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja sporočilo Komisije „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“, ki vsebuje nekatere sveže zamisli in predloge; popolnoma podpira prizadevanja Komisije za poglobitev trga notranje obrambe in varnosti ter razvoj politike obrambne industrije, ki zagotavlja ustrezno pomoč za mala in srednja podjetja, ki imajo ključno vlogo na področju inovacij, raziskav in razvoja, ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti, v skladu s strategijo Evropa 2020;

| 49. | poudarja, da je krepitev tehnološke in industrijske osnove obrambnega sektorja cilj Unije, določen v členih 42(3) in 45 PEU; poudarja, da je zanesljiva tehnološka in industrijska osnova evropske obrambe (EDTIB), ki lahko vzdržuje skupno varnostno in obrambno politiko ter nadalje povečuje evropske vojaške zmogljivosti in hkrati ohranja strateško avtonomnost EU, ključna za učinkovito evropsko obrambo; opozarja na povezavo med raziskavami, industrijo in razvojem zmogljivosti, ki so nujni za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost, pa tudi za močnejšo skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je krepitev tehnološke in industrijske osnove obrambnega sektorja cilj Unije, določen v členih 42(3) in 45 PEU; poudarja, da je zanesljiva tehnološka in industrijska osnova evropske obrambe (EDTIB), ki lahko vzdržuje skupno varnostno in obrambno politiko ter nadalje povečuje evropske vojaške zmogljivosti in hkrati ohranja strateško avtonomnost EU, ključna za učinkovito evropsko obrambo; opozarja na povezavo med raziskavami, industrijo in razvojem zmogljivosti, ki so nujni za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost, pa tudi za močnejšo skupno varnostno in obrambno politiko;

| 50. | ponovno poudarja potrebo po močni in manj razdrobljeni evropski obrambni industriji, ki bo lahko trajno vzdrževala skupno varnostno in obrambno politiko ter povečala strateško avtonomnost EU; poudarja pomen certificiranja in standardizacije za izboljšanje interoperabilnosti oboroženih sil; poziva Evropski svet, naj Evropski obrambni agenciji naloži izdelavo časovnega načrta za oblikovanje obrambnih industrijskih standardov, državam članicam pa naroči, naj poenostavijo evropske certifikacijske procese z medsebojnim priznavanjem certifikatov in uskladitvijo postopkov; |
| --- | --- |

50.

ponovno poudarja potrebo po močni in manj razdrobljeni evropski obrambni industriji, ki bo lahko trajno vzdrževala skupno varnostno in obrambno politiko ter povečala strateško avtonomnost EU; poudarja pomen certificiranja in standardizacije za izboljšanje interoperabilnosti oboroženih sil; poziva Evropski svet, naj Evropski obrambni agenciji naloži izdelavo časovnega načrta za oblikovanje obrambnih industrijskih standardov, državam članicam pa naroči, naj poenostavijo evropske certifikacijske procese z medsebojnim priznavanjem certifikatov in uskladitvijo postopkov;

| 51. | poudarja, da so predvidevanje in upravljanje sprememb ter preoblikovanje sestavni del vsake industrijske politike; zato meni, da morata nadaljnje tržno povezovanje v obrambnem sektorju nujno spremljati dejavni socialni dialog in zmanjševanje negativnih posledic za regionalno in lokalno gospodarstvo, ob uporabi vseh možnosti finančnih instrumentov EU, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da so predvidevanje in upravljanje sprememb ter preoblikovanje sestavni del vsake industrijske politike; zato meni, da morata nadaljnje tržno povezovanje v obrambnem sektorju nujno spremljati dejavni socialni dialog in zmanjševanje negativnih posledic za regionalno in lokalno gospodarstvo, ob uporabi vseh možnosti finančnih instrumentov EU, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji;

| 52. | poziva Evropski svet, naj ukrepa na teh področjih z ustreznim financiranjem raziskav in razvoja, med drugim na ravni Unije; podpira vzpostavitev uspešnega in stroškovno učinkovitega sodelovanja med civilnimi varnostnimi in obrambnimi raziskovalnimi dejavnostmi; vendar poudarja, da bo učinkovit izvozni režim za izdelke z dvojno rabo potreben tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropski svet, naj ukrepa na teh področjih z ustreznim financiranjem raziskav in razvoja, med drugim na ravni Unije; podpira vzpostavitev uspešnega in stroškovno učinkovitega sodelovanja med civilnimi varnostnimi in obrambnimi raziskovalnimi dejavnostmi; vendar poudarja, da bo učinkovit izvozni režim za izdelke z dvojno rabo potreben tudi v prihodnje;

| 53. | poudarja, da je treba zagotoviti nove vire financiranja za raziskave in inovacije na področju obrambe, na primer v sklopu Obzorja 2020; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba zagotoviti nove vire financiranja za raziskave in inovacije na področju obrambe, na primer v sklopu Obzorja 2020;

Sklepne opombe

| 54. | v celoti podpira razpravo o treh skupinah tem na decembrskem obrambnem vrhu; poudarja, da so vse tri enako pomembne in da so medsebojno logično povezane, saj služijo istemu strateškemu cilju; |
| --- | --- |

54.

v celoti podpira razpravo o treh skupinah tem na decembrskem obrambnem vrhu; poudarja, da so vse tri enako pomembne in da so medsebojno logično povezane, saj služijo istemu strateškemu cilju;

| 55. | poziva Evropski svet in snovalce politike na vseh ravneh v državah članicah Unije, naj bodo ambicioznejši in pogumnejši pri dajanju pobud za javno razpravo, saj je to v času varčevanja še bolj pomembno; poudarja, da je treba več vložiti v sodelovanje na področju varnosti in obrambe in ga pospešiti ter pojasniti vzročno zvezo med varnostjo in obrambo na eni strani ter svobodo, demokracijo, pravno državo in blaginjo na drugi; |
| --- | --- |

55.

poziva Evropski svet in snovalce politike na vseh ravneh v državah članicah Unije, naj bodo ambicioznejši in pogumnejši pri dajanju pobud za javno razpravo, saj je to v času varčevanja še bolj pomembno; poudarja, da je treba več vložiti v sodelovanje na področju varnosti in obrambe in ga pospešiti ter pojasniti vzročno zvezo med varnostjo in obrambo na eni strani ter svobodo, demokracijo, pravno državo in blaginjo na drugi;

| 56. | opozarja na neločljivo povezavo med notranjo in zunanjo varnostjo in poudarja, da je mirno, varno in stabilno okolje temeljni pogoj za ohranitev političnega, ekonomskega in socialnega modela v Evropi; |
| --- | --- |

56.

opozarja na neločljivo povezavo med notranjo in zunanjo varnostjo in poudarja, da je mirno, varno in stabilno okolje temeljni pogoj za ohranitev političnega, ekonomskega in socialnega modela v Evropi;

| 57. | močno upa, da ta Evropski svet ne bo osamljen dogodek, ampak začetek nepretrganega procesa, v katerem se bodo na ravni Evropskega sveta redno obravnavala varnostna in obrambna vprašanja; je naklonjen pripravi časovnega načrta s konkretnimi primerjalnimi merili in roki ter mehanizmom poročanja, v smislu nadaljnjega ukrepanja po Evropskem svetu; se zavzema za srednjeročno oblikovanje sveta obrambnih ministrov, ki bi varnostnim in obrambnim zadevam dal pravo težo; |
| --- | --- |

57.

močno upa, da ta Evropski svet ne bo osamljen dogodek, ampak začetek nepretrganega procesa, v katerem se bodo na ravni Evropskega sveta redno obravnavala varnostna in obrambna vprašanja; je naklonjen pripravi časovnega načrta s konkretnimi primerjalnimi merili in roki ter mehanizmom poročanja, v smislu nadaljnjega ukrepanja po Evropskem svetu; se zavzema za srednjeročno oblikovanje sveta obrambnih ministrov, ki bi varnostnim in obrambnim zadevam dal pravo težo;

| 58. | je odločen vzdrževati in krepiti tesnejše povezave z nacionalnimi parlamenti držav članic na rednih srečanjih, da se spodbudi dialog in izmenjava stališč o varnostnih in obrambnih zadevah; |
| --- | --- |

58.

je odločen vzdrževati in krepiti tesnejše povezave z nacionalnimi parlamenti držav članic na rednih srečanjih, da se spodbudi dialog in izmenjava stališč o varnostnih in obrambnih zadevah;

| 59. | je prepričan, da je skupna varnostna in obrambna politika temeljni steber procesa evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da je skupna varnostna in obrambna politika temeljni steber procesa evropskega povezovanja;

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku skupščine Afriške unije ter generalnemu sekretarju ASEAN. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku skupščine Afriške unije ter generalnemu sekretarju ASEAN.

---

(1)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(2)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0380.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0381.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0455.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0456.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0458.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0457.

(9)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 9.

(10)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 51.

(11)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 7.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Tehnološka in industrijska baza evropske obrambe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 21, 42, 45 in 46, ter členov 173, 179–190 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in njenega Protokola št. 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 21, 42, 45 in 46, ter členov 173, 179–190 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in njenega Protokola št. 10,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2012 in procesa, ki vodi do srečanja Evropskega sveta o obrambi, načrtovanega za 19. in 20. december 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2012 in procesa, ki vodi do srečanja Evropskega sveta o obrambi, načrtovanega za 19. in 20. december 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2007 z naslovom „Strategija za močnejšo in konkurenčnejšo evropsko obrambno industrijo“ (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2007 z naslovom „Strategija za močnejšo in konkurenčnejšo evropsko obrambno industrijo“ (COM(2007)0764),

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju, ki ga je Evropski svet odobril 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju, ki ga je Evropski svet odobril 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju izjave o okrepitvi evropske varnostne in obrambne politike, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008, in izjave o krepitvi zmogljivosti, ko jo je Svet sprejel 11. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o okrepitvi evropske varnostne in obrambne politike, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008, in izjave o krepitvi zmogljivosti, ko jo je Svet sprejel 11. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju strategije za tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe, ki jo je usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije sprejel 14. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe, ki jo je usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije sprejel 14. maja 2007,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3) in z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3) in z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0358/2013),

Za delovanje skupne varnostne in obrambne politike je potrebna močna tehnološka in industrijska baza evropske obrambe

| 1. | opozarja, da je za delovanje skupne varnostne in obrambne politike potrebna močna tehnološka in industrijska baza evropske obrambe (EDTIB), ki je bistveni element zmogljivosti Evrope za zagotavljanje varnosti njenih državljanov, zaščito njenih vrednot in spodbujanje njenih interesov; poudarja, da je evropski obrambni sektor pomemben vir rasti in inovacij, ključnih elementov stabilnosti in varnosti; meni, da bi morala biti vzpostavitev in razvoj konkurenčne EDTIB del strateških prednostnih nalog EU; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je za delovanje skupne varnostne in obrambne politike potrebna močna tehnološka in industrijska baza evropske obrambe (EDTIB), ki je bistveni element zmogljivosti Evrope za zagotavljanje varnosti njenih državljanov, zaščito njenih vrednot in spodbujanje njenih interesov; poudarja, da je evropski obrambni sektor pomemben vir rasti in inovacij, ključnih elementov stabilnosti in varnosti; meni, da bi morala biti vzpostavitev in razvoj konkurenčne EDTIB del strateških prednostnih nalog EU;

| 2. | opozarja na raven operativnih ambicij, ki so opredeljene v izjavi Sveta o okrepitvi zmogljivosti z dne 11. decembra 2008, ter civilne in vojaške naloge, opredeljene v členu 43(1) PEU; opozarja na zaveze držav članic, da bodo izboljšale svoje vojaške zmogljivosti; poziva Evropski svet, naj v ta namen začne razvijati politiko evropskih zmogljivosti in oboroževanja, kot določa člen 42(3) PEU; |
| --- | --- |

2.

opozarja na raven operativnih ambicij, ki so opredeljene v izjavi Sveta o okrepitvi zmogljivosti z dne 11. decembra 2008, ter civilne in vojaške naloge, opredeljene v členu 43(1) PEU; opozarja na zaveze držav članic, da bodo izboljšale svoje vojaške zmogljivosti; poziva Evropski svet, naj v ta namen začne razvijati politiko evropskih zmogljivosti in oboroževanja, kot določa člen 42(3) PEU;

| 3. | ugotavlja, da se obrambni proračuni v EU zmanjšujejo, čeprav nekatere tretje države, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in Rusija, povečujejo svoje obrambne izdatke; opozarja na spremenljive svetovne strateške razmere, skrčene obrambne proračune, zlasti zaradi gospodarske in finančne krize, vedno hitrejši tehnološki razvoj in na dejstvo, da se evropska podjetja v sektorju obrambne industrije nastalemu položaju prilagajajo tako, da dajejo večji poudarek izvozu v tretje države, na račun prenosa občutljivih tehnologij in pravic intelektualne lastnine, ter selijo proizvodnjo iz EU; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se obrambni proračuni v EU zmanjšujejo, čeprav nekatere tretje države, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in Rusija, povečujejo svoje obrambne izdatke; opozarja na spremenljive svetovne strateške razmere, skrčene obrambne proračune, zlasti zaradi gospodarske in finančne krize, vedno hitrejši tehnološki razvoj in na dejstvo, da se evropska podjetja v sektorju obrambne industrije nastalemu položaju prilagajajo tako, da dajejo večji poudarek izvozu v tretje države, na račun prenosa občutljivih tehnologij in pravic intelektualne lastnine, ter selijo proizvodnjo iz EU;

| 4. | je zaskrbljen zaradi znižanja naložb v obrambo in poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj sprejmejo protiukrepe v odgovor na vedno večjo nevarnost za EDTIB, da bodo njene dejavnosti v prihodnje nadzirale in omejevale tretje sile z različnimi strateškimi interesi; poziva države članice, naj okrepijo industrijsko sodelovanje v Evropi in z razvojem in proizvodnjo učinkovitih vojaških in varnostnih zmogljivosti na podlagi najnaprednejše tehnologije zagotoviti čim večjo strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi znižanja naložb v obrambo in poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj sprejmejo protiukrepe v odgovor na vedno večjo nevarnost za EDTIB, da bodo njene dejavnosti v prihodnje nadzirale in omejevale tretje sile z različnimi strateškimi interesi; poziva države članice, naj okrepijo industrijsko sodelovanje v Evropi in z razvojem in proizvodnjo učinkovitih vojaških in varnostnih zmogljivosti na podlagi najnaprednejše tehnologije zagotoviti čim večjo strateško avtonomijo;

| 5. | poudarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe industrijska, vesoljska in raziskovalna politika EU razširila na obrambno področje; poudarja, da programi Unije na drugih področjih, kot so notranja varnost in varnost na mejah, obvladovanje nesreč in razvoj, ponujajo velike možnosti za skupno razvijanje zmogljivosti, potrebnih za te politike in izvajanje misij SVOP; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe industrijska, vesoljska in raziskovalna politika EU razširila na obrambno področje; poudarja, da programi Unije na drugih področjih, kot so notranja varnost in varnost na mejah, obvladovanje nesreč in razvoj, ponujajo velike možnosti za skupno razvijanje zmogljivosti, potrebnih za te politike in izvajanje misij SVOP;

| 6. | ponovno poudarja, da je treba doseči napredek pri utrditvi EDTIB, in ugotavlja, da naraščajoča izpopolnjenost in stroški tehnologij, vse močnejša mednarodna konkurenca ter zmanjševanje obrambnih proračunov in obsega proizvodnje še naprej omogočajo večnacionalne obrambne projekte, obrambna industrija v nobeni državi članici pa ne more več biti samozadostna na strogi nacionalni osnovi; obžaluje, da čeprav je bila v evropski vesoljski industriji dosežena določena raven koncentracije, v sektorjih kopenske in mornariške tehnologije še vedno prevladuje razdrobljenost po posameznih državah; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da je treba doseči napredek pri utrditvi EDTIB, in ugotavlja, da naraščajoča izpopolnjenost in stroški tehnologij, vse močnejša mednarodna konkurenca ter zmanjševanje obrambnih proračunov in obsega proizvodnje še naprej omogočajo večnacionalne obrambne projekte, obrambna industrija v nobeni državi članici pa ne more več biti samozadostna na strogi nacionalni osnovi; obžaluje, da čeprav je bila v evropski vesoljski industriji dosežena določena raven koncentracije, v sektorjih kopenske in mornariške tehnologije še vedno prevladuje razdrobljenost po posameznih državah;

| 7. | poudarja, da bi morala vzpostavitev evropske obrambne industrije potekati trajnostno, v vseh državah članicah, na podlagi obstoječe industrijske infrastrukture in uveljavljenih norm evropskih industrijskih politik iz člena 173 PDEU, ne pa izključno po načelu svobodne konkurence; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala vzpostavitev evropske obrambne industrije potekati trajnostno, v vseh državah članicah, na podlagi obstoječe industrijske infrastrukture in uveljavljenih norm evropskih industrijskih politik iz člena 173 PDEU, ne pa izključno po načelu svobodne konkurence;

| 8. | opozarja države članice EU, podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko komisijo in Evropsko obrambno agencijo, da več kot dvajset let po koncu hladne vojne in po obdobju, v katerem so države članice EU lahko izkoriščale prednosti razmeroma visokih nacionalnih obrambnih proračunov, te niso zmogle izpolniti globalnih ciljev, sprejetih v Helsinkih, in ostalih skupnih ciljev na področju razvoja vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja države članice EU, podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko komisijo in Evropsko obrambno agencijo, da več kot dvajset let po koncu hladne vojne in po obdobju, v katerem so države članice EU lahko izkoriščale prednosti razmeroma visokih nacionalnih obrambnih proračunov, te niso zmogle izpolniti globalnih ciljev, sprejetih v Helsinkih, in ostalih skupnih ciljev na področju razvoja vojaških zmogljivosti;

| 9. | opozarja, da morajo države članice usklajevati svoje obrambne proračune za preprečitev podvajanja in okrepitev skupnih raziskovalnih programov, če Evropa želi ohraniti trdno varnostno in obrambno industrijo; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo države članice usklajevati svoje obrambne proračune za preprečitev podvajanja in okrepitev skupnih raziskovalnih programov, če Evropa želi ohraniti trdno varnostno in obrambno industrijo;

| 10. | ugotavlja, da evropski državljani kljub krizi in zmanjševanju proračuna še naprej zahtevajo evropsko obrambno in industrijsko usklajevanje in sodelovanje, ki ga razumejo kot dejavnik spodbujanja varnosti, učinkovitosti in prihrankov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da evropski državljani kljub krizi in zmanjševanju proračuna še naprej zahtevajo evropsko obrambno in industrijsko usklajevanje in sodelovanje, ki ga razumejo kot dejavnik spodbujanja varnosti, učinkovitosti in prihrankov;

| 11. | je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 24. julija 2013 in poročilom visoke predstavnice/podpredsednice z dne 15. oktobra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki; meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija in ESZD nista izdali skupne evropske izjave v pripravah na obrambni vrh Evropskega sveta, ki bo decembra letos; z zanimanjem pričakuje specifične zakonodajne predloge Komisije o tem, kako izkoristiti evropske sklade za strukturne naložbe, Evropsko podjetniško mrežo, Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da bi zagotovili uravnotežen razvoj obrambne industrije v vseh delih Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 24. julija 2013 in poročilom visoke predstavnice/podpredsednice z dne 15. oktobra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki; meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija in ESZD nista izdali skupne evropske izjave v pripravah na obrambni vrh Evropskega sveta, ki bo decembra letos; z zanimanjem pričakuje specifične zakonodajne predloge Komisije o tem, kako izkoristiti evropske sklade za strukturne naložbe, Evropsko podjetniško mrežo, Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da bi zagotovili uravnotežen razvoj obrambne industrije v vseh delih Evropske unije;

| 12. | opozarja, da so Komisija in obrambni ministri EU leta 2007 s posebnim sporočilom Komisije in strategijo EDTIB Evropske obrambne agencije že opozorili na to, da je treba nujno ukrepati na tem področju; obžaluje, da so bile izgubljene priložnosti za redno oddajo poročil o izvajanju in posodobitev strategij po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; obžaluje, da najnovejše sporočilo ne upošteva prejšnjih strategij; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj v prihodnje razvijata skupno strategijo EDTIB, ki bo slonela na preteklih izkušnjah; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so Komisija in obrambni ministri EU leta 2007 s posebnim sporočilom Komisije in strategijo EDTIB Evropske obrambne agencije že opozorili na to, da je treba nujno ukrepati na tem področju; obžaluje, da so bile izgubljene priložnosti za redno oddajo poročil o izvajanju in posodobitev strategij po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; obžaluje, da najnovejše sporočilo ne upošteva prejšnjih strategij; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj v prihodnje razvijata skupno strategijo EDTIB, ki bo slonela na preteklih izkušnjah;

| 13. | v svoji obširni oceni meni, da sta se strategiji nezadostno izvajali zaradi pomanjkanja skupnega razumevanja EDTIB, kar izhaja iz različnih nacionalnih in industrijskih interesov ter trdoživih nacionalnih navad v oborožitvenem sektorju; se zaveda dejstva, da obstajajo države članice brez lastne nacionalne obrambne industrije in/ali industrijskih niš, ki si v svetovnem merilu prizadevajo za kar največjo stroškovno učinkovitost, pri čemer države z manj konkurenčno obrambno industrijo dajejo prednost nacionalnim dobavnim verigam, države z močnejšo nacionalno obrambno industrijo pa sprejemajo močno svetovno konkurenco; |
| --- | --- |

13.

v svoji obširni oceni meni, da sta se strategiji nezadostno izvajali zaradi pomanjkanja skupnega razumevanja EDTIB, kar izhaja iz različnih nacionalnih in industrijskih interesov ter trdoživih nacionalnih navad v oborožitvenem sektorju; se zaveda dejstva, da obstajajo države članice brez lastne nacionalne obrambne industrije in/ali industrijskih niš, ki si v svetovnem merilu prizadevajo za kar največjo stroškovno učinkovitost, pri čemer države z manj konkurenčno obrambno industrijo dajejo prednost nacionalnim dobavnim verigam, države z močnejšo nacionalno obrambno industrijo pa sprejemajo močno svetovno konkurenco;

| 14. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da se na dnevni red decembrskega vrha uvrsti točka o krepitvi evropske obrambe; poziva Evropski svet, naj poskrbi za potreben nov in ambiciozen zagon in naj opredeli smernice, splošne politične prednostne naloge in časovne načrte, ki bodo podprli resnično evropsko tehnološko in industrijsko bazo obrambe, ki jo bodo spremljali ustrezni ukrepi za izgradnjo integritete in zaupanja in ki bo usmerjena v zmogljivosti in bo spodbujala sinergije, zagotavljala učinkovito rabo omejenih virov, se izogibala podvajanju, bo povezana in konkurenčna na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da se na dnevni red decembrskega vrha uvrsti točka o krepitvi evropske obrambe; poziva Evropski svet, naj poskrbi za potreben nov in ambiciozen zagon in naj opredeli smernice, splošne politične prednostne naloge in časovne načrte, ki bodo podprli resnično evropsko tehnološko in industrijsko bazo obrambe, ki jo bodo spremljali ustrezni ukrepi za izgradnjo integritete in zaupanja in ki bo usmerjena v zmogljivosti in bo spodbujala sinergije, zagotavljala učinkovito rabo omejenih virov, se izogibala podvajanju, bo povezana in konkurenčna na svetovnem trgu;

Uskladitev potreb in strnitev povpraševanja

| 15. | meni, da je obžalovanja vredno, da pretekla prizadevanja, da bi strnili povpraševanje niso zmanjšala razdrobljenosti povpraševanja v EU, kjer obstaja 28 držav obrambnih potrošnic in še več odjemalcev izdelkov za civilno in vojaško rabo; obžaluje, da načrt za razvoj zmogljivosti Evropske obrambne agencije ni bil preveč uspešen; zato poziva Evropski svet, naj začne pregled evropske obrambe in prenese v prakso usklajevanje nacionalnih procesov obrambnega načrtovanja na ravni EU; na osnovi te ocene poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbudi široko zastavljen proces za pripravo bele knjige o evropski varnosti in obrambi, da bi strnili procese EU za določanje strateških ambicij in razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

15.

meni, da je obžalovanja vredno, da pretekla prizadevanja, da bi strnili povpraševanje niso zmanjšala razdrobljenosti povpraševanja v EU, kjer obstaja 28 držav obrambnih potrošnic in še več odjemalcev izdelkov za civilno in vojaško rabo; obžaluje, da načrt za razvoj zmogljivosti Evropske obrambne agencije ni bil preveč uspešen; zato poziva Evropski svet, naj začne pregled evropske obrambe in prenese v prakso usklajevanje nacionalnih procesov obrambnega načrtovanja na ravni EU; na osnovi te ocene poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbudi široko zastavljen proces za pripravo bele knjige o evropski varnosti in obrambi, da bi strnili procese EU za določanje strateških ambicij in razvoj zmogljivosti;

| 16. | poziva države članice, naj nadalje raziščejo možnost časovnega usklajevanja in skupnega načrtovanja upravljanja življenjskega cikla obrambnih zmogljivosti v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo; meni, da bi bila višja stopnja sinergij, ki bi vodile k skupni politiki evropskih zmogljivosti in oboroževanja, kot navaja člen 42 PEU, temeljni pogoj za to, da se usklajevanje vojaških potreb preobrazi v usklajeno nabavo opreme med državami članicami, kar bi ustvarilo pogoje za uspešno čeznacionalno preoblikovanje obrambne industrije EU, ki bi temeljilo na povpraševanju; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj nadalje raziščejo možnost časovnega usklajevanja in skupnega načrtovanja upravljanja življenjskega cikla obrambnih zmogljivosti v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo; meni, da bi bila višja stopnja sinergij, ki bi vodile k skupni politiki evropskih zmogljivosti in oboroževanja, kot navaja člen 42 PEU, temeljni pogoj za to, da se usklajevanje vojaških potreb preobrazi v usklajeno nabavo opreme med državami članicami, kar bi ustvarilo pogoje za uspešno čeznacionalno preoblikovanje obrambne industrije EU, ki bi temeljilo na povpraševanju;

| 17. | je seznanjen z delom zveze NATO pri procesu obrambnega načrtovanja, v okviru katerega po potrebi poteka usklajevanje članov zveze, vključno s 26 evropskimi zavezniki, da se zagotovita razvoj in vzdrževanje ustreznih obrambnih zmogljivosti za reševanje izzivov v prihodnosti; ugotavlja, da zveza NATO že dolgo priznava potrebo po tesnem sodelovanju z industrijo, ne nazadnje zato, da bi pripomogli k razvoju zahtev glede vojaških zmogljivosti, zlasti v zvezi s standardizacijo in interoperabilnostjo, hkrati pa spodbujali čezatlantsko obrambno tehnološko in industrijsko sodelovanje; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z delom zveze NATO pri procesu obrambnega načrtovanja, v okviru katerega po potrebi poteka usklajevanje članov zveze, vključno s 26 evropskimi zavezniki, da se zagotovita razvoj in vzdrževanje ustreznih obrambnih zmogljivosti za reševanje izzivov v prihodnosti; ugotavlja, da zveza NATO že dolgo priznava potrebo po tesnem sodelovanju z industrijo, ne nazadnje zato, da bi pripomogli k razvoju zahtev glede vojaških zmogljivosti, zlasti v zvezi s standardizacijo in interoperabilnostjo, hkrati pa spodbujali čezatlantsko obrambno tehnološko in industrijsko sodelovanje;

Industrijska politika

| 18. | meni, da bi si morala evropska industrijska politika na področju obrambe za cilj zastaviti optimizacijo zmogljivosti držav članic z uskladitvijo razvoja, razporeditve in vzdrževanja palete zmogljivosti, instalacij, opreme in storitev, da bi tako zagotavljali cel nabor nalog, tudi najzahtevnejših misij, s krepitvijo evropske obrambne industrije, spodbujanjem sodelovanja na področju raziskav in tehnologije ter razvojem programov sodelovanja na področju opreme; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi si morala evropska industrijska politika na področju obrambe za cilj zastaviti optimizacijo zmogljivosti držav članic z uskladitvijo razvoja, razporeditve in vzdrževanja palete zmogljivosti, instalacij, opreme in storitev, da bi tako zagotavljali cel nabor nalog, tudi najzahtevnejših misij, s krepitvijo evropske obrambne industrije, spodbujanjem sodelovanja na področju raziskav in tehnologije ter razvojem programov sodelovanja na področju opreme;

| 19. | priznava pomen evropske obrambne industrije za inovacije in rast, saj neposredno in posredno ustvarja približno 400 000 delovnih mest v Uniji; poudarja dejstvo, da je glede na to, da se evropsko obrambno gospodarstvo srečuje z več izzivi, potreben nov pristop, ki bo prinesel manj podvajanja in vodil do širše ekonomije obsega in večje industrijske konkurence; |
| --- | --- |

19.

priznava pomen evropske obrambne industrije za inovacije in rast, saj neposredno in posredno ustvarja približno 400 000 delovnih mest v Uniji; poudarja dejstvo, da je glede na to, da se evropsko obrambno gospodarstvo srečuje z več izzivi, potreben nov pristop, ki bo prinesel manj podvajanja in vodil do širše ekonomije obsega in večje industrijske konkurence;

| 20. | meni, da je prišel čas, da se začne spodbujati prostovoljni pristop pri obravnavi drobljenja evropskega industrijskega obrambnega trga, spodbujanju konsolidacije tega trga (in začetkov harmonizacije) glede ponudbe in povpraševanja, pravil in standardov, ter da je treba začeti vlagati v celostno in trajnostno industrijsko politiko, ki bo temeljila na raziskavah, inovacijah, povečevanju učinkovitosti rabe virov, strategiji za surovine, krepitvi MSP ter razvoju regionalnih mrež; v celoti podpira prizadevanja Komisije za poglobitev notranjega trga obrambe in varnosti z ustrezno podporo MSP, ki igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju inovativnosti, razvoju specializiranih zmogljivosti in najnovejših tehnologij ter ustvarjanju novih delovnih mest v okviru strategije „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

20.

meni, da je prišel čas, da se začne spodbujati prostovoljni pristop pri obravnavi drobljenja evropskega industrijskega obrambnega trga, spodbujanju konsolidacije tega trga (in začetkov harmonizacije) glede ponudbe in povpraševanja, pravil in standardov, ter da je treba začeti vlagati v celostno in trajnostno industrijsko politiko, ki bo temeljila na raziskavah, inovacijah, povečevanju učinkovitosti rabe virov, strategiji za surovine, krepitvi MSP ter razvoju regionalnih mrež; v celoti podpira prizadevanja Komisije za poglobitev notranjega trga obrambe in varnosti z ustrezno podporo MSP, ki igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju inovativnosti, razvoju specializiranih zmogljivosti in najnovejših tehnologij ter ustvarjanju novih delovnih mest v okviru strategije „Evropa 2020“;

| 21. | meni, da je pomembno, da države članice okrepijo sodelovanje, da bi bile kos industrijskim izzivom, in ugotavlja, da proračunske omejitve in naraščajoča svetovna konkurenca pomenijo, da EU potrebuje notranja partnerstva in združevanja ter delitev nalog; podpira Evropsko obrambno agencijo v njenih prizadevanjih za spodbujanje regionalnih grozdov; |
| --- | --- |

21.

meni, da je pomembno, da države članice okrepijo sodelovanje, da bi bile kos industrijskim izzivom, in ugotavlja, da proračunske omejitve in naraščajoča svetovna konkurenca pomenijo, da EU potrebuje notranja partnerstva in združevanja ter delitev nalog; podpira Evropsko obrambno agencijo v njenih prizadevanjih za spodbujanje regionalnih grozdov;

| 22. | meni, da je treba priznati, da je obrambni trg zelo specifičen, saj obstajajo obveznosti v zvezi z nadzorom izvoza in bojem proti širjenju zadevnih izdelkov ter stroge tajnosti, in dejstvo, da je število podjetij, ki oskrbujejo trg omejeno, povpraševanje pa skoraj izključno na strani držav; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba priznati, da je obrambni trg zelo specifičen, saj obstajajo obveznosti v zvezi z nadzorom izvoza in bojem proti širjenju zadevnih izdelkov ter stroge tajnosti, in dejstvo, da je število podjetij, ki oskrbujejo trg omejeno, povpraševanje pa skoraj izključno na strani držav;

| 23. | meni, da je tudi obrambna industrija zelo posebna, saj so razvojni postopki dolgi, sistemi pa morajo delovati več desetletij, stroški programov so visoki in še naraščajo, trženje proizvodov pa je močno odvisno od vlad držav članic; |
| --- | --- |

23.

meni, da je tudi obrambna industrija zelo posebna, saj so razvojni postopki dolgi, sistemi pa morajo delovati več desetletij, stroški programov so visoki in še naraščajo, trženje proizvodov pa je močno odvisno od vlad držav članic;

| 24. | podpira potencial in spodbuja dvojno naravo proizvodov varnostne in obrambne industrije, zlasti na področju raziskovanja vesolja, pomorstva, letalstva in telekomunikacij; poudarja, da je obrambna industrija pomembno gonilo za napredne tehnologije, ki se nato v poznejši fazi uporabljajo v komercialne namene; |
| --- | --- |

24.

podpira potencial in spodbuja dvojno naravo proizvodov varnostne in obrambne industrije, zlasti na področju raziskovanja vesolja, pomorstva, letalstva in telekomunikacij; poudarja, da je obrambna industrija pomembno gonilo za napredne tehnologije, ki se nato v poznejši fazi uporabljajo v komercialne namene;

| 25. | poziva Evropski svet, naj EDTIB podpre z vsemi sredstvi in naj v ta namen predvsem bolje opredeli njen obseg, zlasti z vidika subjektov, vključenih vanjo, in jim podeli poseben status gospodarskih subjektov na področju obrambe v Evropi; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropski svet, naj EDTIB podpre z vsemi sredstvi in naj v ta namen predvsem bolje opredeli njen obseg, zlasti z vidika subjektov, vključenih vanjo, in jim podeli poseben status gospodarskih subjektov na področju obrambe v Evropi;

| 26. | meni, da bi bilo treba te gospodarske subjekte na področju obrambe določiti glede na dodano vrednost, ki jo dejansko zagotavljajo v Evropi, in sicer s tehnološkega in družbeno-ekonomskega vidika; zato meni, da bi morali omogočiti sodelovanje v evropskih programih le tem gospodarskim subjektom v Evropi; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba te gospodarske subjekte na področju obrambe določiti glede na dodano vrednost, ki jo dejansko zagotavljajo v Evropi, in sicer s tehnološkega in družbeno-ekonomskega vidika; zato meni, da bi morali omogočiti sodelovanje v evropskih programih le tem gospodarskim subjektom v Evropi;

| 27. | meni, da bi morali priznati koncept gospodarskih subjektov na področju obrambe v Evropi in spoštovati razumna merila glede zaposlovanja, znanstvene in tehnološke ustreznosti, odločanja in proizvodnje znotraj EU, kar bi jim omogočalo določeno zaščito; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morali priznati koncept gospodarskih subjektov na področju obrambe v Evropi in spoštovati razumna merila glede zaposlovanja, znanstvene in tehnološke ustreznosti, odločanja in proizvodnje znotraj EU, kar bi jim omogočalo določeno zaščito;

| 28. | poziva države članice, naj razvijejo svoje industrijske in tehnološke baze obrambe ter centre odličnosti, ki naj temeljijo na ključnih tehnologijah v povezavi z učinkovitimi mehanizmi podjetniškega upravljanja na ozemlju Evropske unije, s čimer bi razvile večjo medsebojno odvisnost; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj razvijejo svoje industrijske in tehnološke baze obrambe ter centre odličnosti, ki naj temeljijo na ključnih tehnologijah v povezavi z učinkovitimi mehanizmi podjetniškega upravljanja na ozemlju Evropske unije, s čimer bi razvile večjo medsebojno odvisnost;

| 29. | poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje med glavnimi podjetji obrambne industrije in univerzami; poudarja, da je mogoče s takim sodelovanjem razširiti bazo znanja univerz; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje med glavnimi podjetji obrambne industrije in univerzami; poudarja, da je mogoče s takim sodelovanjem razširiti bazo znanja univerz;

| 30. | poziva države članice in Komisijo, naj čim bolj omejijo odvečne regulativne ovire, izboljšajo dialog med obrambnimi podjetji in spodbudijo njihovo racionalizacijo, da bi tako omogočili nakup opreme, najbolje prilagojene njihovim potrebam z vidika zmogljivosti in stroškov; poziva k nujnemu prestrukturiranju evropskih podjetij za preseganje nacionalnih meja in bolj globalno vizijo; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice in Komisijo, naj čim bolj omejijo odvečne regulativne ovire, izboljšajo dialog med obrambnimi podjetji in spodbudijo njihovo racionalizacijo, da bi tako omogočili nakup opreme, najbolje prilagojene njihovim potrebam z vidika zmogljivosti in stroškov; poziva k nujnemu prestrukturiranju evropskih podjetij za preseganje nacionalnih meja in bolj globalno vizijo;

| 31. | meni, da imajo mala in srednja podjetja, ki oblikujejo in proizvajajo številne inovativne izdelke, pomembno vlogo pri vzdrževanju in utrjevanju EDTIB; ugotavlja, da je razdrobljenost evropskega obrambnega trga ovira za zmožnost MSP pri trženju izdelkov; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj skupaj razvijejo načine in sredstva za krepitev malih in srednjih podjetij na trajnosten način in za olajšanje dostopa do javnih naročil, povezanih z obrambo; poudarja, da bi skupen sistem standardizacije in certificiranja koristil evropskim podjetjem, vključno z MSP, saj bi izboljšal njihov dostop do evropskih in mednarodnih trgov, ustvaril delovna mesta in povečal njihov dostop do financiranja EU; |
| --- | --- |

31.

meni, da imajo mala in srednja podjetja, ki oblikujejo in proizvajajo številne inovativne izdelke, pomembno vlogo pri vzdrževanju in utrjevanju EDTIB; ugotavlja, da je razdrobljenost evropskega obrambnega trga ovira za zmožnost MSP pri trženju izdelkov; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj skupaj razvijejo načine in sredstva za krepitev malih in srednjih podjetij na trajnosten način in za olajšanje dostopa do javnih naročil, povezanih z obrambo; poudarja, da bi skupen sistem standardizacije in certificiranja koristil evropskim podjetjem, vključno z MSP, saj bi izboljšal njihov dostop do evropskih in mednarodnih trgov, ustvaril delovna mesta in povečal njihov dostop do financiranja EU;

Potreba po skupnem pristopu k standardizaciji in certificiranju

| 32. | ponovno poudarja, da je standardizacija obrambne opreme bistvenega pomena za oblikovanje konkurenčnega enotnega evropskega obrambnega trga ter za zagotavljanje interoperabilnosti in lažje sodelovanje pri oborožitvenih programih, za projekte združevanja in souporabe in trajnostno interoperabilnost med silami držav članic, s čimer bi zmanjšali ravni stroškov za vzdrževanje in uporabo ter zagotovili, da se bodo lahko obrambne zmogljivosti držav članic čim bolje uporabljale v skupnih operacijah; |
| --- | --- |

32.

ponovno poudarja, da je standardizacija obrambne opreme bistvenega pomena za oblikovanje konkurenčnega enotnega evropskega obrambnega trga ter za zagotavljanje interoperabilnosti in lažje sodelovanje pri oborožitvenih programih, za projekte združevanja in souporabe in trajnostno interoperabilnost med silami držav članic, s čimer bi zmanjšali ravni stroškov za vzdrževanje in uporabo ter zagotovili, da se bodo lahko obrambne zmogljivosti držav članic čim bolje uporabljale v skupnih operacijah;

| 33. | opozarja, da se širijo konkurenčni industrijski standardi za civilne in vojaške izdelke; obžaluje omejen uspeh izvajanja standardizacijskih sporazumov (STANAG) in priporočil (STANREC) zveze NATO; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj spodbujata usklajen nabor skupnih standardov v obrambi in razvijeta „hibridne standarde“ na področjih dvojne rabe; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihovi nadaljnji koraki pri določanju vojaških standardov temeljili na civilnih predlogih Komisije in evropskih organizacij za standardizacijo; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da se širijo konkurenčni industrijski standardi za civilne in vojaške izdelke; obžaluje omejen uspeh izvajanja standardizacijskih sporazumov (STANAG) in priporočil (STANREC) zveze NATO; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj spodbujata usklajen nabor skupnih standardov v obrambi in razvijeta „hibridne standarde“ na področjih dvojne rabe; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihovi nadaljnji koraki pri določanju vojaških standardov temeljili na civilnih predlogih Komisije in evropskih organizacij za standardizacijo;

| 34. | spodbuja države članice, naj preučijo možnosti, ki jih je predstavila Evropska obrambna agencija v zvezi z oblikovanjem osnutkov evropskih standardov za vojaške proizvode in njihovo uporabo, na primer za gradnjo sanitetnih ladij ali na področju daljinsko upravljanih zračnih sistemov; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države članice, naj preučijo možnosti, ki jih je predstavila Evropska obrambna agencija v zvezi z oblikovanjem osnutkov evropskih standardov za vojaške proizvode in njihovo uporabo, na primer za gradnjo sanitetnih ladij ali na področju daljinsko upravljanih zračnih sistemov;

| 35. | pozdravlja predloge Evropske komisije v zvezi s standardizacijo in poziva Evropski svet, naj jih upošteva in poda konkretne predloge na tem področju; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja predloge Evropske komisije v zvezi s standardizacijo in poziva Evropski svet, naj jih upošteva in poda konkretne predloge na tem področju;

| 36. | poziva države članice, naj poenostavijo evropske postopke certificiranja z medsebojnim priznavanjem certifikatov in oblikovanjem skupnih civilnih in vojaških evropskih postopkov certificiranja; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj poenostavijo evropske postopke certificiranja z medsebojnim priznavanjem certifikatov in oblikovanjem skupnih civilnih in vojaških evropskih postopkov certificiranja;

Zagotavljanje zanesljivosti oskrbe

| 37. | v zvezi s prestrukturiranjem industrije poudarja, da je pomembno poskrbeti za to, da se ne ogrozi zanesljive oskrbe; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj hitro razvijejo celostni in ambiciozni sistem zanesljivosti oskrbe po vsej EU, zlasti za strateške materiale in bistvene tehnologije, ki bo temeljil na sistemu vzajemnih garancij ter analizi tveganj in potreb, če je mogoče z uporabo pravne podlage, ki ureja stalno strukturno sodelovanje; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s prestrukturiranjem industrije poudarja, da je pomembno poskrbeti za to, da se ne ogrozi zanesljive oskrbe; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj hitro razvijejo celostni in ambiciozni sistem zanesljivosti oskrbe po vsej EU, zlasti za strateške materiale in bistvene tehnologije, ki bo temeljil na sistemu vzajemnih garancij ter analizi tveganj in potreb, če je mogoče z uporabo pravne podlage, ki ureja stalno strukturno sodelovanje;

| 38. | poziva države članice, naj kot prvi korak k izpolnitvi tega cilja v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo splošna in globalna dovoljenja iz Direktive 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj EU, in pospešijo prizadevanja, da bi se v praksi začel izvajati okvirni dogovor za zanesljivost oskrbe v primerih operativne nujnosti iz leta 2006; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj kot prvi korak k izpolnitvi tega cilja v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo splošna in globalna dovoljenja iz Direktive 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj EU, in pospešijo prizadevanja, da bi se v praksi začel izvajati okvirni dogovor za zanesljivost oskrbe v primerih operativne nujnosti iz leta 2006;

| 39. | poziva Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj predložita skupno strategijo neodvisnosti od bistvenih tehnologij, zlasti glede neomejenega dostopa do civilnih in vojaških (z dvojno rabo) nastajajočih in ključnih omogočitvenih tehnologij in razpoložljivosti teh tehnologij, kot so vrhunska mikro/nanoelektronika, umetna inteligenca in fotonika, ki jih je treba obravnavati kot bistvene za misije SVOP; poziva države članice, naj z uporabo EDTIB okrepijo samozadostnost EU na teh ključnih področjih; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj predložita skupno strategijo neodvisnosti od bistvenih tehnologij, zlasti glede neomejenega dostopa do civilnih in vojaških (z dvojno rabo) nastajajočih in ključnih omogočitvenih tehnologij in razpoložljivosti teh tehnologij, kot so vrhunska mikro/nanoelektronika, umetna inteligenca in fotonika, ki jih je treba obravnavati kot bistvene za misije SVOP; poziva države članice, naj z uporabo EDTIB okrepijo samozadostnost EU na teh ključnih področjih;

Nov zagon oborožitvenemu sodelovanju

| 40. | spodbuja države članice, naj industrijske presežke, ki so posledica upada povpraševanja, odpravijo z dajanjem pobud za nove skupne projekte, ki se bodo bolj oprli na Evropsko obrambno agencijo, ki ni dovolj izkoriščena in finančno podprta, in upoštevali spoznanja, pridobljena med nedavnimi skupnimi operacijami, med katerimi so se pokazale pomanjkljivosti, na primer na področju strateškega in taktičnega prevoza ter opazovanja iz zraka in iz vesolja; priporoča razvoj ključnih elementov s civilno-vojaško rabo, ki jih v večini držav članic EU močno primanjkuje, kot so sistemi zrakoplovov na daljinsko upravljanje, ter s tem spodbuditev razvoja visoke tehnologije in podporo prizadevanjem, da ključne kompetence ostanejo v Evropi; spodbuja sodelovanje EU v skupnih projektih prek najema in/ali nabave zmogljivosti z dvojno rabo in morebitno nabavo prototipov; |
| --- | --- |

40.

spodbuja države članice, naj industrijske presežke, ki so posledica upada povpraševanja, odpravijo z dajanjem pobud za nove skupne projekte, ki se bodo bolj oprli na Evropsko obrambno agencijo, ki ni dovolj izkoriščena in finančno podprta, in upoštevali spoznanja, pridobljena med nedavnimi skupnimi operacijami, med katerimi so se pokazale pomanjkljivosti, na primer na področju strateškega in taktičnega prevoza ter opazovanja iz zraka in iz vesolja; priporoča razvoj ključnih elementov s civilno-vojaško rabo, ki jih v večini držav članic EU močno primanjkuje, kot so sistemi zrakoplovov na daljinsko upravljanje, ter s tem spodbuditev razvoja visoke tehnologije in podporo prizadevanjem, da ključne kompetence ostanejo v Evropi; spodbuja sodelovanje EU v skupnih projektih prek najema in/ali nabave zmogljivosti z dvojno rabo in morebitno nabavo prototipov;

| 41. | na podlagi preteklih izkušenj meni, da mora biti skupno izvajanje razvojnih in proizvodnih dejavnosti v skupnih programih oboroževanja organizirano po strogem načelu industrijske in gospodarske učinkovitosti, da bi tako preprečili podvajanje dela in višanje stroškov; |
| --- | --- |

41.

na podlagi preteklih izkušenj meni, da mora biti skupno izvajanje razvojnih in proizvodnih dejavnosti v skupnih programih oboroževanja organizirano po strogem načelu industrijske in gospodarske učinkovitosti, da bi tako preprečili podvajanje dela in višanje stroškov;

| 42. | poziva države članice, naj pri načrtovanju velikih nakupov obrambne tehnologije dajejo prednost projektom znotraj EU ali skupnim programom oziroma novim evropskim tehnologijam, s čimer lahko hkrati spodbudijo evropsko trgovino, okrepljeno sodelovanje in konkurenco pri kakovosti in cenah na svetovnem obrambnem trgu; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj pri načrtovanju velikih nakupov obrambne tehnologije dajejo prednost projektom znotraj EU ali skupnim programom oziroma novim evropskim tehnologijam, s čimer lahko hkrati spodbudijo evropsko trgovino, okrepljeno sodelovanje in konkurenco pri kakovosti in cenah na svetovnem obrambnem trgu;

| 43. | poziva Evropski svet, naj glede na obstoječi upravni dogovor med Evropsko obrambno agencijo in Organizacijo vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR) zagotovi uspešno izvajanje skupnih projektov in načrtuje tesnejše sodelovanje med tema organizacijama; |
| --- | --- |

43.

poziva Evropski svet, naj glede na obstoječi upravni dogovor med Evropsko obrambno agencijo in Organizacijo vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR) zagotovi uspešno izvajanje skupnih projektov in načrtuje tesnejše sodelovanje med tema organizacijama;

| 44. | poziva Evropski svet, naj Evropski obrambni agenciji omogoči, da bo lahko v celoti prevzela svojo institucionalno vlogo, kot je določena v členih 42(3) in 45 PEU, tako da ji nameni potrebna sredstva; ponovno poudarja, da morajo države članice Evropski obrambni agenciji nujno zagotoviti ustrezna finančna sredstva za vse njene misije in naloge; meni, da bi bilo to najbolje narediti s financiranjem stroškov dela in tekočih stroškov agencije iz proračuna Unije, začenši s prihodnjim večletnim finančnim okvirom; |
| --- | --- |

44.

poziva Evropski svet, naj Evropski obrambni agenciji omogoči, da bo lahko v celoti prevzela svojo institucionalno vlogo, kot je določena v členih 42(3) in 45 PEU, tako da ji nameni potrebna sredstva; ponovno poudarja, da morajo države članice Evropski obrambni agenciji nujno zagotoviti ustrezna finančna sredstva za vse njene misije in naloge; meni, da bi bilo to najbolje narediti s financiranjem stroškov dela in tekočih stroškov agencije iz proračuna Unije, začenši s prihodnjim večletnim finančnim okvirom;

Podpora misij SVOP z evropskimi raziskavami in razvojem

| 45. | ugotavlja, da bi lahko zaradi gospodarske in finančne krize ter zmanjševanja proračuna za obrambo v večini držav članic prišlo do precejšnjega krčenja, nazadovanja ali zamud pri raziskovalnih in tehnoloških inovacijskih programih skoraj vseh držav članic, kar bo verjetno še naprej vplivalo na evropsko obrambno industrijo in znanstveni napredek Unije na tem področju; poudarja, da bi tak položaj lahko povzročil srednje- in dolgoročno izgubo delovnih mest in industrijskih zmogljivosti ter znanja; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da bi lahko zaradi gospodarske in finančne krize ter zmanjševanja proračuna za obrambo v večini držav članic prišlo do precejšnjega krčenja, nazadovanja ali zamud pri raziskovalnih in tehnoloških inovacijskih programih skoraj vseh držav članic, kar bo verjetno še naprej vplivalo na evropsko obrambno industrijo in znanstveni napredek Unije na tem področju; poudarja, da bi tak položaj lahko povzročil srednje- in dolgoročno izgubo delovnih mest in industrijskih zmogljivosti ter znanja;

| 46. | poudarja pomen raziskav in inovacij v obrambnem in varnostnem sektorju in raziskovalnega programa Obzorje 2020, zlasti sedmega družbenega izziva, usmerjenega v varno družbo oziroma varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov; poudarja, da je pomembno spodbujati večnacionalno sodelovanje med državami članicami in njihovimi agencijami na tem področju; meni, da je zaradi visoke zaupnosti raziskav na področju inovacij za obrambno industrijo neizogibno, da se te raziskave financirajo na način, povezan s potrebami; meni, da je zato treba v okviru Skupnega raziskovalnega središča predvideti ustanovitev evropskega inštituta za obrambo in varnost; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen raziskav in inovacij v obrambnem in varnostnem sektorju in raziskovalnega programa Obzorje 2020, zlasti sedmega družbenega izziva, usmerjenega v varno družbo oziroma varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov; poudarja, da je pomembno spodbujati večnacionalno sodelovanje med državami članicami in njihovimi agencijami na tem področju; meni, da je zaradi visoke zaupnosti raziskav na področju inovacij za obrambno industrijo neizogibno, da se te raziskave financirajo na način, povezan s potrebami; meni, da je zato treba v okviru Skupnega raziskovalnega središča predvideti ustanovitev evropskega inštituta za obrambo in varnost;

| 47. | pozdravlja namero Komisije, da bo sprejela pripravljalni ukrep za raziskave, ki jih bo financirala EU, v podporo misij SVOP, in poziva Komisijo, naj že v zgodnji fazi prihodnjega večletnega finančnega okvira pripravi predlog, ki bo nekakšen predhodnik teh programov; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja namero Komisije, da bo sprejela pripravljalni ukrep za raziskave, ki jih bo financirala EU, v podporo misij SVOP, in poziva Komisijo, naj že v zgodnji fazi prihodnjega večletnega finančnega okvira pripravi predlog, ki bo nekakšen predhodnik teh programov;

| 48. | meni, da so obrambne raziskave in inovacije, povezane z EDTIB, še vedno del veljavne etične podlage; ugotavlja, da je skupni varnostni in obrambni politiki namenjeno celotno poglavje Lizbonske pogodbe, ki zajema tudi raziskovanje obrambne tehnologije in oblikovanje skupne obrambe Unije; poziva države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj znatno povečajo količino in kakovost skupnih projektov za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

48.

meni, da so obrambne raziskave in inovacije, povezane z EDTIB, še vedno del veljavne etične podlage; ugotavlja, da je skupni varnostni in obrambni politiki namenjeno celotno poglavje Lizbonske pogodbe, ki zajema tudi raziskovanje obrambne tehnologije in oblikovanje skupne obrambe Unije; poziva države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj znatno povečajo količino in kakovost skupnih projektov za raziskave in razvoj;

| 49. | opozarja, da mora na podlagi člena 179 PDEU Unija podpirati vse raziskovalne dejavnosti, ki so potrebne na podlagi Pogodb; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da mora na podlagi člena 179 PDEU Unija podpirati vse raziskovalne dejavnosti, ki so potrebne na podlagi Pogodb;

| 50. | ugotavlja, da so se evropski ministri za obrambo novembra 2007 dogovorili o skupnih primerjalnih merilih, da bi porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe povečali na 2 % skupnih izdatkov za obrambo, porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe, ki potekajo preko evropskega sodelovanja, pa na 20 %; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da so se evropski ministri za obrambo novembra 2007 dogovorili o skupnih primerjalnih merilih, da bi porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe povečali na 2 % skupnih izdatkov za obrambo, porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe, ki potekajo preko evropskega sodelovanja, pa na 20 %;

| 51. | podpira projektno skupino za obrambo, ki zajema Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Evropsko obrambno agencijo, ki si prizadeva zagotoviti, da se bodo rezultati raziskav v okviru programa Obzorje 2020 lahko uporabljali tudi v raziskavah za razvoj inovacij na področju obrambe, in optimizirati sinergijo med civilno in vojaško uporabo; poziva tudi, naj se preučijo možnosti uporabe javno-zasebnega financiranja prek ustanovitve skupnih podjetij v skladu s členom 187 PDEU; |
| --- | --- |

51.

podpira projektno skupino za obrambo, ki zajema Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Evropsko obrambno agencijo, ki si prizadeva zagotoviti, da se bodo rezultati raziskav v okviru programa Obzorje 2020 lahko uporabljali tudi v raziskavah za razvoj inovacij na področju obrambe, in optimizirati sinergijo med civilno in vojaško uporabo; poziva tudi, naj se preučijo možnosti uporabe javno-zasebnega financiranja prek ustanovitve skupnih podjetij v skladu s členom 187 PDEU;

| 52. | spodbuja Evropsko obrambno agencijo, naj se opre na pretekle uspešne skupne naložbene programe in naj sodeluje s Komisijo, da bi začela raziskovalne in razvojne programe na podlagi člena 185 PDEU; |
| --- | --- |

52.

spodbuja Evropsko obrambno agencijo, naj se opre na pretekle uspešne skupne naložbene programe in naj sodeluje s Komisijo, da bi začela raziskovalne in razvojne programe na podlagi člena 185 PDEU;

| 53. | opozarja na velik pomen sinergij med civilnimi in vojaškimi raziskavami na področjih z veliko dodano vrednostjo; poudarja, da bi bilo mogoče – čeprav je treba upoštevati večinoma civilno poslanstvo ali suverenost nekaterih projektov – raziskati, kako bi lahko dvojno naravo bolje izkoristili, da bi tako porazdelili stroške, saj so ti sektorji nosilci rasti in zaposlovanja; poudarja, da bi bilo mogoče to sinergijo uresničiti tudi z utrditvijo zasebne evropske ponudbe s poslovnimi priložnostmi; |
| --- | --- |

53.

opozarja na velik pomen sinergij med civilnimi in vojaškimi raziskavami na področjih z veliko dodano vrednostjo; poudarja, da bi bilo mogoče – čeprav je treba upoštevati večinoma civilno poslanstvo ali suverenost nekaterih projektov – raziskati, kako bi lahko dvojno naravo bolje izkoristili, da bi tako porazdelili stroške, saj so ti sektorji nosilci rasti in zaposlovanja; poudarja, da bi bilo mogoče to sinergijo uresničiti tudi z utrditvijo zasebne evropske ponudbe s poslovnimi priložnostmi;

| 54. | poziva države članice, naj izoblikujejo ustrezno platformo, prek katere bi raziskave s področja obrambe usmerile v civilno sfero in se ob tem osredinile na aplikacije za najsodobnejše tehnologije; poziva države članice, naj raziskave s področja obrambe usmerijo tudi v obvladovanje naravnih nesreč (v zadnjih štiridesetih letih se je število naravnih nesreč v Evropi povečalo za štirikrat); |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj izoblikujejo ustrezno platformo, prek katere bi raziskave s področja obrambe usmerile v civilno sfero in se ob tem osredinile na aplikacije za najsodobnejše tehnologije; poziva države članice, naj raziskave s področja obrambe usmerijo tudi v obvladovanje naravnih nesreč (v zadnjih štiridesetih letih se je število naravnih nesreč v Evropi povečalo za štirikrat);

| 55. | meni, da mora obrambna industrija v EU ohraniti visoko stopnjo inovativnosti tako z vojaškega kot s civilnega vidika, da bi bilo tako mogoče odgovoriti na vse grožnje in izzive, s katerimi se bodo morale v naslednjih letih spopasti države članice in EU, ob čemer se je treba opreti na najobetavnejše tehnološke dosežke ne glede na to, ali so bili posebej razviti za obrambo ali za civilne namene; |
| --- | --- |

55.

meni, da mora obrambna industrija v EU ohraniti visoko stopnjo inovativnosti tako z vojaškega kot s civilnega vidika, da bi bilo tako mogoče odgovoriti na vse grožnje in izzive, s katerimi se bodo morale v naslednjih letih spopasti države članice in EU, ob čemer se je treba opreti na najobetavnejše tehnološke dosežke ne glede na to, ali so bili posebej razviti za obrambo ali za civilne namene;

| 56. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo rezultati raziskav v politiki intelektualne lastnine ustrezno varovani, in meni, da bi bilo treba še bolj okrepiti vlogo Evropske obrambne agencije na tem področju, da bi že v zgodnji fazi omogočili bodoče tehnološko in industrijsko sodelovanje med partnerji EU; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo rezultati raziskav v politiki intelektualne lastnine ustrezno varovani, in meni, da bi bilo treba še bolj okrepiti vlogo Evropske obrambne agencije na tem področju, da bi že v zgodnji fazi omogočili bodoče tehnološko in industrijsko sodelovanje med partnerji EU;

Vesolje

| 57. | je prepričan, da področje vesolja prispeva k strateški avtonomiji EU in da ima možnost držav članic do avtonomnega dostopa ključno vlogo v obrambnem in varnostnem sektorju; poudarja, da je pomembno ohranjati odličnost te tehnološko inovativne in učinkovite industrije, da bi tako zagotovili tehnološko neodvisnost Evropske unije; |
| --- | --- |

57.

je prepričan, da področje vesolja prispeva k strateški avtonomiji EU in da ima možnost držav članic do avtonomnega dostopa ključno vlogo v obrambnem in varnostnem sektorju; poudarja, da je pomembno ohranjati odličnost te tehnološko inovativne in učinkovite industrije, da bi tako zagotovili tehnološko neodvisnost Evropske unije;

| 58. | pozdravlja oblikovanje in razvoj evropskih satelitskih sistemov (Galileo, Copernicus in EGNOS); poudarja, da bo razvoj takšnega sistema dal velik zagon ne le vesoljski industriji, temveč tudi avtonomiji Evrope, ter da je to dobra priložnost za razvoj kritične sestavine industrijske in tehnološke baze evropske obrambe; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja oblikovanje in razvoj evropskih satelitskih sistemov (Galileo, Copernicus in EGNOS); poudarja, da bo razvoj takšnega sistema dal velik zagon ne le vesoljski industriji, temveč tudi avtonomiji Evrope, ter da je to dobra priložnost za razvoj kritične sestavine industrijske in tehnološke baze evropske obrambe;

| 59. | poudarja, da je treba zaščititi evropsko vesoljsko infrastrukturo z izoblikovanjem zmogljivosti za nadzor in sledenje v vesolju (SST, „space surveillance and tracking“) na evropski ravni; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba zaščititi evropsko vesoljsko infrastrukturo z izoblikovanjem zmogljivosti za nadzor in sledenje v vesolju (SST, „space surveillance and tracking“) na evropski ravni;

IKT in varnost podatkov

| 60. | opozarja, da digitalna doba s seboj prinaša vse večje izzive za varnost in zaščito infrastrukture in tehnologije, zato izpostavlja potrebo po večjem sodelovanju in izmenjavi znanja in izkušenj med državami članicami na eni strani ter med Evropsko unijo in njenimi ključnimi partnerji na drugi strani; |
| --- | --- |

60.

opozarja, da digitalna doba s seboj prinaša vse večje izzive za varnost in zaščito infrastrukture in tehnologije, zato izpostavlja potrebo po večjem sodelovanju in izmenjavi znanja in izkušenj med državami članicami na eni strani ter med Evropsko unijo in njenimi ključnimi partnerji na drugi strani;

| 61. | opozarja, da je treba izdelati evropske standarde na področju IKT in kibernetske varnosti ter jih vključiti v mednarodne standarde; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da je treba izdelati evropske standarde na področju IKT in kibernetske varnosti ter jih vključiti v mednarodne standarde;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj medsebojno sodelujejo in poskrbijo za to, da bo kibernetska varnost eden ključnih vidikov, ki bi ga bilo treba zato posebej spodbujati z raziskavami in inovacijami v varnostnem in obrambnem sektorju in ki bi morala biti del kratko-, srednje- in dolgoročne strategije; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj medsebojno sodelujejo in poskrbijo za to, da bo kibernetska varnost eden ključnih vidikov, ki bi ga bilo treba zato posebej spodbujati z raziskavami in inovacijami v varnostnem in obrambnem sektorju in ki bi morala biti del kratko-, srednje- in dolgoročne strategije;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj sistematično upoštevajo izzive kibernetske varnosti v že obstoječih in prihodnjih evropskih civilnih ali vojaških programih (Galileo, Copernicus, Enotno evropsko nebo/SESAR itd.); |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj sistematično upoštevajo izzive kibernetske varnosti v že obstoječih in prihodnjih evropskih civilnih ali vojaških programih (Galileo, Copernicus, Enotno evropsko nebo/SESAR itd.);

Krepitev notranjega trga obrambne opreme

| 64. | opozarja, da morajo države članice nujno izboljšati preglednost in povečati odprtost obrambnih trgov, pri tem pa poudarja posebno naravo javnih naročil za obrambo in meni, da ta vpliva na glavne nacionalne varnostne interese, zato teh naročil ni mogoče obravnavati na enak način kot druge sektorje; poziva države članice in Komisijo, naj poskrbijo za to, da se bodo direktive iz leta 2009 o javnih naročilih za obrambo in prenose pravilno in dosledno izvajale, zlasti glede morebitnih izjem od predpisov EU po členu 346 PDEU, da bi okrepile enotni trg s poenostavitvijo pravil javnega naročanja v obrambnem sektorju, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da morajo države članice nujno izboljšati preglednost in povečati odprtost obrambnih trgov, pri tem pa poudarja posebno naravo javnih naročil za obrambo in meni, da ta vpliva na glavne nacionalne varnostne interese, zato teh naročil ni mogoče obravnavati na enak način kot druge sektorje; poziva države članice in Komisijo, naj poskrbijo za to, da se bodo direktive iz leta 2009 o javnih naročilih za obrambo in prenose pravilno in dosledno izvajale, zlasti glede morebitnih izjem od predpisov EU po členu 346 PDEU, da bi okrepile enotni trg s poenostavitvijo pravil javnega naročanja v obrambnem sektorju, kjer je to primerno;

| 65. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja, da bi na obrambnem trgu ustvarila enake pogoje za vse, z omejitvijo praks, ki izkrivljajo trg, na najnižjo možno raven upravičenih odstopanj; zlasti poudarja potrebo po okrepitvi nadzora državne pomoči in poziva države članice, naj v odnosu do evropskih organov in agencij ter širše javnosti ravnajo bolj pregledno na področju državne pomoči in praks javnega naročanja v obrambnem sektorju; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja, da bi na obrambnem trgu ustvarila enake pogoje za vse, z omejitvijo praks, ki izkrivljajo trg, na najnižjo možno raven upravičenih odstopanj; zlasti poudarja potrebo po okrepitvi nadzora državne pomoči in poziva države članice, naj v odnosu do evropskih organov in agencij ter širše javnosti ravnajo bolj pregledno na področju državne pomoči in praks javnega naročanja v obrambnem sektorju;

| 66. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da se številne države članice pripravljajo na nakup rabljenih bojnih letal F-16, ne da bi evropska podjetja dobila pošteno možnost za konkuriranje; meni, da je takšna praksa v nasprotju s ciljem Evropskega sveta za okrepitev industrijske baze evropske obrambe; opominja te države članice, da je treba pri medvladni prodaji upoštevati tudi načela nediskriminacije in preglednosti iz Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

66.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da se številne države članice pripravljajo na nakup rabljenih bojnih letal F-16, ne da bi evropska podjetja dobila pošteno možnost za konkuriranje; meni, da je takšna praksa v nasprotju s ciljem Evropskega sveta za okrepitev industrijske baze evropske obrambe; opominja te države članice, da je treba pri medvladni prodaji upoštevati tudi načela nediskriminacije in preglednosti iz Lizbonske pogodbe;

| 67. | poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo k sodelovanju, da bi postopno odpravile zahteve za protidobave, in obenem pospešile vključitev industrije manjših držav članic v tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe na drugačen način, ne s protidobavami; spodbuja zlasti države članice, naj za uresničitev tega cilja v celoti izkoristijo določbe direktiv o oddajanju del podizvajalcem in splošnih licencah; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo k sodelovanju, da bi postopno odpravile zahteve za protidobave, in obenem pospešile vključitev industrije manjših držav članic v tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe na drugačen način, ne s protidobavami; spodbuja zlasti države članice, naj za uresničitev tega cilja v celoti izkoristijo določbe direktiv o oddajanju del podizvajalcem in splošnih licencah;

| 68. | poudarja, da je treba pri javnih naročilih za obrambo spodbujati inovativne nabavne tehnike, zlasti e-javna naročila in predkomercialna naročila, ter tiste, ki spodbujajo raziskave in razvoj, saj so lahko posebej primerne za to področje in lahko v postopkih javnega naročanja močno zmanjšajo upravno breme ter stroške; meni, da je treba pri tem poskrbeti za zaščito pravic intelektualne lastnine in znanja; poziva države članice, naj strateško izkoristijo obrambne nabave in uporabljajo inovativna načela oddajanja naročil na podlagi pojma ekonomsko najugodnejše ponudbe; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba pri javnih naročilih za obrambo spodbujati inovativne nabavne tehnike, zlasti e-javna naročila in predkomercialna naročila, ter tiste, ki spodbujajo raziskave in razvoj, saj so lahko posebej primerne za to področje in lahko v postopkih javnega naročanja močno zmanjšajo upravno breme ter stroške; meni, da je treba pri tem poskrbeti za zaščito pravic intelektualne lastnine in znanja; poziva države članice, naj strateško izkoristijo obrambne nabave in uporabljajo inovativna načela oddajanja naročil na podlagi pojma ekonomsko najugodnejše ponudbe;

| 69. | meni, da bi morali imeti javni organi in podjetja naročniki na področju obrambe in varnosti možnost uporabe posebnega postopka javnega naročanja v zvezi s pogodbami, če je treba razviti inovativne proizvode, storitve ali gradnje ter nato kupiti tako razvito blago, storitve ali gradnje, ki jih ni mogoče zagotoviti z rešitvami, ki so že na voljo na trgu; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi morali imeti javni organi in podjetja naročniki na področju obrambe in varnosti možnost uporabe posebnega postopka javnega naročanja v zvezi s pogodbami, če je treba razviti inovativne proizvode, storitve ali gradnje ter nato kupiti tako razvito blago, storitve ali gradnje, ki jih ni mogoče zagotoviti z rešitvami, ki so že na voljo na trgu;

| 70. | poleg tega meni, da bi tak postopek pripomogel k boljšemu delovanju notranjega trga in pospešil razvoj evropskega trga obrambne opreme ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, hkrati pa bi spodbudil tudi rast inovativnih MSP; poudarja, da je bil v revidiranih direktivah o klasičnih javnih naročilih in javnih naročilih javnih gospodarskih služb že sprejet dogovor o takem postopku, na podlagi katerega lahko javni organi naročniki sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, s čimer se omogočita razvoj in kasneje nakup novih in inovativnih proizvodov, storitev ali gradenj, da se tako zagotovita potrebno povečanje povpraševanja in spodbuditev razvoja inovativnih rešitev, ne da bi s tem omejili dostop do trga; |
| --- | --- |

70.

poleg tega meni, da bi tak postopek pripomogel k boljšemu delovanju notranjega trga in pospešil razvoj evropskega trga obrambne opreme ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, hkrati pa bi spodbudil tudi rast inovativnih MSP; poudarja, da je bil v revidiranih direktivah o klasičnih javnih naročilih in javnih naročilih javnih gospodarskih služb že sprejet dogovor o takem postopku, na podlagi katerega lahko javni organi naročniki sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, s čimer se omogočita razvoj in kasneje nakup novih in inovativnih proizvodov, storitev ali gradenj, da se tako zagotovita potrebno povečanje povpraševanja in spodbuditev razvoja inovativnih rešitev, ne da bi s tem omejili dostop do trga;

| 71. | zato poziva Komisijo, naj ta razvoj upošteva v poročilu o izvajanju direktive o javnih naročilih za obrambo (Direktiva 2009/81/ES), ki ga mora do 21. avgusta 2016 predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu, in naj temu poročilu priloži zakonodajni predlog o spremembi Direktive 2009/81/ES, s katerim bo v zvezi z zadevnimi pogodbami uveden postopek partnerstev za inovacije; |
| --- | --- |

71.

zato poziva Komisijo, naj ta razvoj upošteva v poročilu o izvajanju direktive o javnih naročilih za obrambo (Direktiva 2009/81/ES), ki ga mora do 21. avgusta 2016 predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu, in naj temu poročilu priloži zakonodajni predlog o spremembi Direktive 2009/81/ES, s katerim bo v zvezi z zadevnimi pogodbami uveden postopek partnerstev za inovacije;

| 72. | poziva države članice, naj sprejmejo tudi ukrepe za odpravo podvajanja in presežnih zmogljivosti v tem sektorju z izboljšanjem sodelovanja na notranjem trgu; poudarja potencialne koristi, ki bi jih prineslo skupno javno naročanje po načelih ekonomije obsega in interoperabilnosti; poudarja, da bodo skupni projekti pripomogli k zmanjšanju stroškov in omogočili dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice, naj sprejmejo tudi ukrepe za odpravo podvajanja in presežnih zmogljivosti v tem sektorju z izboljšanjem sodelovanja na notranjem trgu; poudarja potencialne koristi, ki bi jih prineslo skupno javno naročanje po načelih ekonomije obsega in interoperabilnosti; poudarja, da bodo skupni projekti pripomogli k zmanjšanju stroškov in omogočili dolgoročne naložbe;

| 73. | opominja, da so pogodbe, sklenjene v obrambnem in varnostnem sektorju, pogosto tehnično zapletene; poudarja, da je treba, kadar je to ustrezno, pregledati nepotrebne, nezdružljive ali nesorazmerne tehnične zahteve, saj bi tako zmanjšali in, kjer bi to bilo možno, odstranili ovire na notranjem trgu ter tako olajšali čezmejne javne razpise; |
| --- | --- |

73.

opominja, da so pogodbe, sklenjene v obrambnem in varnostnem sektorju, pogosto tehnično zapletene; poudarja, da je treba, kadar je to ustrezno, pregledati nepotrebne, nezdružljive ali nesorazmerne tehnične zahteve, saj bi tako zmanjšali in, kjer bi to bilo možno, odstranili ovire na notranjem trgu ter tako olajšali čezmejne javne razpise;

EDTIB v svetovnem merilu

| 74. | ugotavlja, da je oblikovanje uspešne EDTIB možno le v okviru svetovnega trga in spodbuja Komisijo in Evropski svet, naj k zadevi pristopita z upoštevanjem svetovnih razmer; meni, da bi izvajanje protekcionističnih ukrepov nasprotovalo cilju povečanja konkurenčnosti evropske obrambne industrije; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da je oblikovanje uspešne EDTIB možno le v okviru svetovnega trga in spodbuja Komisijo in Evropski svet, naj k zadevi pristopita z upoštevanjem svetovnih razmer; meni, da bi izvajanje protekcionističnih ukrepov nasprotovalo cilju povečanja konkurenčnosti evropske obrambne industrije;

| 75. | obžaluje neenakost glede vzajemnega dostopa do trga med ZDA in Evropo in posledično neravnotežje v trgovini na področju obrambe; poziva k prizadevanjem za resnično vzajemnost pri dostopanju do javnih naročil na področju obrambe na obeh straneh Atlantika; |
| --- | --- |

75.

obžaluje neenakost glede vzajemnega dostopa do trga med ZDA in Evropo in posledično neravnotežje v trgovini na področju obrambe; poziva k prizadevanjem za resnično vzajemnost pri dostopanju do javnih naročil na področju obrambe na obeh straneh Atlantika;

| 76. | poziva države članice, naj strogo upoštevajo obveznosti, ki jih določa Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, in naj poskrbijo za to, da bodo strogo ocenile vse vloge za licence skladno z vsemi določenimi osmimi merili; poziva države članice in EU, naj si v okviru mednarodnih forumov prizadevajo za večjo preglednost na mednarodnih trgih javnih naročil za obrambo, da bi tako povečali možnost nadzora nad svetovnimi trgovinskimi tokovi na področju oboroževanja, zlasti s spodbujanjem pogodbe o trgovini z orožjem; poziva države članice, naj hitro ratificirajo to pogodbo, da bo po odobritvi Parlamenta lahko začela veljati; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice, naj strogo upoštevajo obveznosti, ki jih določa Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, in naj poskrbijo za to, da bodo strogo ocenile vse vloge za licence skladno z vsemi določenimi osmimi merili; poziva države članice in EU, naj si v okviru mednarodnih forumov prizadevajo za večjo preglednost na mednarodnih trgih javnih naročil za obrambo, da bi tako povečali možnost nadzora nad svetovnimi trgovinskimi tokovi na področju oboroževanja, zlasti s spodbujanjem pogodbe o trgovini z orožjem; poziva države članice, naj hitro ratificirajo to pogodbo, da bo po odobritvi Parlamenta lahko začela veljati;

o

o o

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata. |
| --- | --- |

77.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata.

---

(1)  UL L 183, 13.7.2011, str. 16.

(2)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0455.

(4)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 9.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Krepitev socialne razsežnosti EMU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji (1), ki ga je 26. junija 2012 Evropskemu svetu predložil njegov predsednik Herman Van Rompuy, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji (1), ki ga je 26. junija 2012 Evropskemu svetu predložil njegov predsednik Herman Van Rompuy,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo: začetek evropske razprave“ (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo: začetek evropske razprave“ (COM(2012)0777),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2012 o časovnem načrtu za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2012 o časovnem načrtu za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji: uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“ (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji: uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“ (COM(2013)0165),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji: predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike“ (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji: predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike“ (COM(2013)0166),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. marca 2013 (3), 28. junija 2013 (4) in 25. oktobra 2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. marca 2013 (3), 28. junija 2013 (4) in 25. oktobra 2013 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083) in svoje resolucije z dne 12. junija 2013 na to temo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083) in svoje resolucije z dne 12. junija 2013 na to temo (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve na temo Socialna razsežnost Ekonomske in monetarne unije (EMU) – Evropski sistem nadomestil za brezposelnost, ki jo je 9. julija 2013 organiziral Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve (EMPL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve na temo Socialna razsežnost Ekonomske in monetarne unije (EMU) – Evropski sistem nadomestil za brezposelnost, ki jo je 9. julija 2013 organiziral Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve (EMPL),

| — | ob upoštevanju dokumenta o avtomatskih stabilizatorjih z dne 4. oktobra 2013, ki ga je objavila delovna skupina generalnega direktorata Komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključenost (GD EMPL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o avtomatskih stabilizatorjih z dne 4. oktobra 2013, ki ga je objavila delovna skupina generalnega direktorata Komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključenost (GD EMPL),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom (Razvoj socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije) z dne 13. septembra 2013, ki ga je pripravil Evropski politični center (EPC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom (Razvoj socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije) z dne 13. septembra 2013, ki ga je pripravil Evropski politični center (EPC),

| — | ob upoštevanju načrta za zavarovanje proti cikličnim šokom v evroobmočju, ki ga je septembra 2013 pripravil možganski trust Notre Europe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za zavarovanje proti cikličnim šokom v evroobmočju, ki ga je septembra 2013 pripravil možganski trust Notre Europe,

| — | ob upoštevanju dokumenta za strokovno razpravo z naslovom „Toward a fiscal union for the Euro area (Na poti k fiskalni uniji v evroobmočju)“, ki ga je septembra 2013 pripravil Mednarodni denarni sklad (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za strokovno razpravo z naslovom „Toward a fiscal union for the Euro area (Na poti k fiskalni uniji v evroobmočju)“, ki ga je septembra 2013 pripravil Mednarodni denarni sklad (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 z naslovom „Vpliv krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 z naslovom „Vpliv krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe“ (10),

| — | ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v EU iz oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v EU iz oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je brezposelnost v EU dosegla alarmantno raven 26,6 milijonov ljudi (11); |
| --- | --- |

A.

ker je brezposelnost v EU dosegla alarmantno raven 26,6 milijonov ljudi (11);

| B. | ker je brezposelnost mladih dosegla najvišjo raven do sedaj, saj v vsej EU v povprečju znaša 23 %; |
| --- | --- |

B.

ker je brezposelnost mladih dosegla najvišjo raven do sedaj, saj v vsej EU v povprečju znaša 23 %;

| C. | ker se dolgotrajna brezposelnost v večini držav članic povišuje in je v EU dosegla najvišjo raven doslej; |
| --- | --- |

C.

ker se dolgotrajna brezposelnost v večini držav članic povišuje in je v EU dosegla najvišjo raven doslej;

| D. | ker naraščata strukturna brezposelnost in neskladje med ponudbo dela in povpraševanjem po njem; |
| --- | --- |

D.

ker naraščata strukturna brezposelnost in neskladje med ponudbo dela in povpraševanjem po njem;

| E. | ker se od leta 2007 raven revščine v EU povišuje, dohodki gospodinjstev pa se zmanjšujejo, tako da 24,2 % prebivalcev EU grozi revščina in socialna izključenost; |
| --- | --- |

E.

ker se od leta 2007 raven revščine v EU povišuje, dohodki gospodinjstev pa se zmanjšujejo, tako da 24,2 % prebivalcev EU grozi revščina in socialna izključenost;

| F. | ker se od izbruha krize nenehno povečuje revščina zaposlenih, |
| --- | --- |

F.

ker se od izbruha krize nenehno povečuje revščina zaposlenih,

| G. | ker se je zaradi višje stopnje revščine zaposlenih in večjega števila gospodinjstev brez delovno aktivnih članov povečala raven revščine otrok; |
| --- | --- |

G.

ker se je zaradi višje stopnje revščine zaposlenih in večjega števila gospodinjstev brez delovno aktivnih članov povečala raven revščine otrok;

| H. | ker se večajo neenakosti znotraj držav članic in med njimi, predvsem v evroobmočju; |
| --- | --- |

H.

ker se večajo neenakosti znotraj držav članic in med njimi, predvsem v evroobmočju;

| I. | ker zaradi vztrajnih razhajanj med državami članicami prihaja do hitre polarizacije stopenj brezposelnosti in ker se v nekaterih državah ta razhajanja povečujejo tudi med regijami in socialnimi skupinami; |
| --- | --- |

I.

ker zaradi vztrajnih razhajanj med državami članicami prihaja do hitre polarizacije stopenj brezposelnosti in ker se v nekaterih državah ta razhajanja povečujejo tudi med regijami in socialnimi skupinami;

| J. | ker socialna neravnovesja v evroobmočju rastejo hitreje kot v EU na splošno, |
| --- | --- |

J.

ker socialna neravnovesja v evroobmočju rastejo hitreje kot v EU na splošno,

| K. | ker je prikaz uspešnosti socialne zaščite prepoznal ključne družbene trende, ki jih je treba spremljati; |
| --- | --- |

K.

ker je prikaz uspešnosti socialne zaščite prepoznal ključne družbene trende, ki jih je treba spremljati;

| L. | ker je stopnja brezposelnosti v državah na obrobju evroobmočja leta 2012 v povprečju dosegla 17,3 %, v osrednjem delu evroobmočja pa 7,1 %, |
| --- | --- |

L.

ker je stopnja brezposelnosti v državah na obrobju evroobmočja leta 2012 v povprečju dosegla 17,3 %, v osrednjem delu evroobmočja pa 7,1 %,

| M. | ker je povprečna stopnja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, leta 2012 na obrobju evroobmočja dosegla 22,4 %, v osrednjem delu evroobmočja pa 11,4 %; |
| --- | --- |

M.

ker je povprečna stopnja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, leta 2012 na obrobju evroobmočja dosegla 22,4 %, v osrednjem delu evroobmočja pa 11,4 %;

| N. | ker se je raven revščine zvišala v dveh tretjinah držav članic in stabilizirala samo v eni tretjini; |
| --- | --- |

N.

ker se je raven revščine zvišala v dveh tretjinah držav članic in stabilizirala samo v eni tretjini;

| O. | ker so bili sprejeti obsežni ukrepi, da se okrepi gospodarsko upravljanje EU; ker pa je možnost, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, trenutno ogrožena; |
| --- | --- |

O.

ker so bili sprejeti obsežni ukrepi, da se okrepi gospodarsko upravljanje EU; ker pa je možnost, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, trenutno ogrožena;

| P. | ker bi bilo treba razpravo o socialnih neravnovesjih izenačiti z razpravo o makroekonomskih ravnovesjih; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba razpravo o socialnih neravnovesjih izenačiti z razpravo o makroekonomskih ravnovesjih;

| Q. | ker je imel Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve 9. julija 2013 javno predstavitev na temo Socialna razsežnost ekonomske in monetarne unije (EMU) – evropski sistem nadomestil za brezposelnost, kjer so razpravljali in razmišljali o avtomatskih stabilizatorjih na ravni evroobmočja in možnih načinih njihove uvedbe; |
| --- | --- |

Q.

ker je imel Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve 9. julija 2013 javno predstavitev na temo Socialna razsežnost ekonomske in monetarne unije (EMU) – evropski sistem nadomestil za brezposelnost, kjer so razpravljali in razmišljali o avtomatskih stabilizatorjih na ravni evroobmočja in možnih načinih njihove uvedbe;

| R. | ker je trojka potrdila, da sta kakovostno sodelovanje socialnih partnerjev in močan socialni dialog, tudi na nacionalni ravni, nujna in lahko prispevata k uspehu vseh reform, zlasti reform ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

R.

ker je trojka potrdila, da sta kakovostno sodelovanje socialnih partnerjev in močan socialni dialog, tudi na nacionalni ravni, nujna in lahko prispevata k uspehu vseh reform, zlasti reform ekonomske in monetarne unije;

| S. | ker so gospodarske razmere v nekaterih državah članicah poslabšale kakovost zaposlitev, socialne zaščite ter zdravstvenih in varnostnih standardov; |
| --- | --- |

S.

ker so gospodarske razmere v nekaterih državah članicah poslabšale kakovost zaposlitev, socialne zaščite ter zdravstvenih in varnostnih standardov;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije in meni, da je to nadaljnji korak k vzpostavitvi pristne socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije in meni, da je to nadaljnji korak k vzpostavitvi pristne socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije;

| 2. | izrecno priznava, da za izvajanje socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije velja načelo subsidiarnosti in ga je najbolje mogoče doseči z uporabo metode najboljših praks in medsebojnih strokovnih pregledov na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

izrecno priznava, da za izvajanje socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije velja načelo subsidiarnosti in ga je najbolje mogoče doseči z uporabo metode najboljših praks in medsebojnih strokovnih pregledov na evropski ravni;

| 3. | vendar meni, da so potrebni bolj konkretni predlogi, da se pri gospodarskem upravljanju zagotovi upoštevanje socialne razsežnosti; |
| --- | --- |

3.

vendar meni, da so potrebni bolj konkretni predlogi, da se pri gospodarskem upravljanju zagotovi upoštevanje socialne razsežnosti;

| 4. | poziva, naj se socialna vprašanja postavijo v ospredje evropske integracije in se vključijo v vse politike in pobude EU; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se socialna vprašanja postavijo v ospredje evropske integracije in se vključijo v vse politike in pobude EU;

| 5. | meni, da bi morala socialna razsežnost predstavljati kompromis z vidika primerjalnega učenja; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala socialna razsežnost predstavljati kompromis z vidika primerjalnega učenja;

| 6. | ugotavlja, da je namen socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije zagotoviti socialno varnost in zadovoljivo življenjsko raven za sedanje in prihodnje generacije; zato meni, da je pomembno, da državljani EU opazijo, da je njihova Unija sposobna spodbujati socialni napredek; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je namen socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije zagotoviti socialno varnost in zadovoljivo življenjsko raven za sedanje in prihodnje generacije; zato meni, da je pomembno, da državljani EU opazijo, da je njihova Unija sposobna spodbujati socialni napredek;

| 7. | meni, da je razvoj socialne Evrope s ciljem socialne unije posledica evropske integracije; |
| --- | --- |

7.

meni, da je razvoj socialne Evrope s ciljem socialne unije posledica evropske integracije;

| 8. | podpira predlog, da se uvede pregled dosežkov v zvezi z glavnimi zaposlitvenimi in socialnimi kazalniki, ki bodo dopolnjevali postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (MIP) za jasnejši pregled socialnih posledic ekonomskih in drugih politik prek predhodnih in naknadnih ocen učinka in spremljanja, ki bi se nato uporabil pri oblikovanju skupnega poročila o zaposlovanju, ki naj bi ga pripravila Komisija; |
| --- | --- |

8.

podpira predlog, da se uvede pregled dosežkov v zvezi z glavnimi zaposlitvenimi in socialnimi kazalniki, ki bodo dopolnjevali postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (MIP) za jasnejši pregled socialnih posledic ekonomskih in drugih politik prek predhodnih in naknadnih ocen učinka in spremljanja, ki bi se nato uporabil pri oblikovanju skupnega poročila o zaposlovanju, ki naj bi ga pripravila Komisija;

| 9. | zavrača harmonizacijo ali usklajevanje, ki vodi v zniževanje socialnih standardov v državah članicah; |
| --- | --- |

9.

zavrača harmonizacijo ali usklajevanje, ki vodi v zniževanje socialnih standardov v državah članicah;

| 10. | ugotavlja, da so lahko predlagani kazalniki eden od načinov, kako zagotoviti, da se zajamejo vse zaposlitvene in socialne razmere v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so lahko predlagani kazalniki eden od načinov, kako zagotoviti, da se zajamejo vse zaposlitvene in socialne razmere v državah članicah;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da vsi ustrezni kazalniki upoštevajo spol; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da vsi ustrezni kazalniki upoštevajo spol;

| 12. | poziva k prostovoljni vključitvi mladih do 30. leta starosti v predlagane kazalnike o stopnji brezposelnosti mladih, kot to predvideva program jamstva za mlade; |
| --- | --- |

12.

poziva k prostovoljni vključitvi mladih do 30. leta starosti v predlagane kazalnike o stopnji brezposelnosti mladih, kot to predvideva program jamstva za mlade;

| 13. | poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti tistih glede revščine otrok, dostopa do zdravstvenih storitev, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v EU; |
| --- | --- |

13.

poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti tistih glede revščine otrok, dostopa do zdravstvenih storitev, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v EU;

| 14. | poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta konkretne ukrepe, da bo socialni učinek politik in reform preglednejši, in sicer prek predhodnih in naknadnih ocen učinka in spremljanja reform politik; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta konkretne ukrepe, da bo socialni učinek politik in reform preglednejši, in sicer prek predhodnih in naknadnih ocen učinka in spremljanja reform politik;

| 15. | poziva Svet, naj opredeli konkretna merila za zaposlitvene in socialne kazalnike v obliki evropske minimalne ravni socialne zaščite, da bi spodbudili socialno zbliževanje navzgor in socialni napredek; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj opredeli konkretna merila za zaposlitvene in socialne kazalnike v obliki evropske minimalne ravni socialne zaščite, da bi spodbudili socialno zbliževanje navzgor in socialni napredek;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj Parlamentu in socialnim partnerjem omogočijo sodelovanje pri opredeljevanju zaposlitvenih in socialnih kazalnikov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj Parlamentu in socialnim partnerjem omogočijo sodelovanje pri opredeljevanju zaposlitvenih in socialnih kazalnikov;

| 17. | poudarja, da je treba podpirati velik potencial socialnega podjetništva za vse vidike socialnih inovacij na evropski ravni, da se v vseh državah in regijah spodbudijo nacionalni socialni sistemi, okrepi rast, ustvarijo nova delovna mesta v belem in zelenem gospodarstvu, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba podpirati velik potencial socialnega podjetništva za vse vidike socialnih inovacij na evropski ravni, da se v vseh državah in regijah spodbudijo nacionalni socialni sistemi, okrepi rast, ustvarijo nova delovna mesta v belem in zelenem gospodarstvu, zlasti za mlade;

| 18. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bo spremljanje zaposlovanja in socialnega razvoja lahko prispevalo k boljšemu razumevanju ter da bo namenjeno zmanjševanju socialnih razlik med državami članicami in preprečevanju socialnega dampinga; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bo spremljanje zaposlovanja in socialnega razvoja lahko prispevalo k boljšemu razumevanju ter da bo namenjeno zmanjševanju socialnih razlik med državami članicami in preprečevanju socialnega dampinga;

| 19. | poziva Komisijo, naj spremlja skladnost poročil vseh držav članic s cilji strategije Evropa 2020, zlasti kar zadeva zmanjševanje revščine in zaposlovanje, ter natančno preuči medsebojne povezave in soodvisnost med posameznimi politikami; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj spremlja skladnost poročil vseh držav članic s cilji strategije Evropa 2020, zlasti kar zadeva zmanjševanje revščine in zaposlovanje, ter natančno preuči medsebojne povezave in soodvisnost med posameznimi politikami;

| 20. | obžaluje, da omenjeno sporočilo Komisije z dne 2. oktobra 2013 ne obravnava vloge in oblike stabilizatorjev; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da omenjeno sporočilo Komisije z dne 2. oktobra 2013 ne obravnava vloge in oblike stabilizatorjev;

| 21. | pozdravlja predlagano večjo udeležbo socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem vsakoletnega letnega pregleda rasti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predlagano večjo udeležbo socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem vsakoletnega letnega pregleda rasti;

| 22. | pozdravlja poziv k optimalni porabi proračuna EU za razvoj socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije in nadaljnjo podporo prostovoljni mobilnosti delavcev, da bi iz zaposlitvenega potenciala EU izvlekli čim večje koristi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja poziv k optimalni porabi proračuna EU za razvoj socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije in nadaljnjo podporo prostovoljni mobilnosti delavcev, da bi iz zaposlitvenega potenciala EU izvlekli čim večje koristi;

| 23. | poziva socialne partnerje, naj prevzamejo dejavnejšo vlogo v evropskem semestru; obžaluje pretirano formalno naravo makroekonomskega dialoga; |
| --- | --- |

23.

poziva socialne partnerje, naj prevzamejo dejavnejšo vlogo v evropskem semestru; obžaluje pretirano formalno naravo makroekonomskega dialoga;

| 24. | poziva Komisijo, naj bolje vključi omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 23. oktobra 2013, omenjeno sporočilo Komisije z dne 2. oktobra 2013 ter to resolucijo o njem v pripravo letnega pregleda rasti za leto 2014; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj bolje vključi omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 23. oktobra 2013, omenjeno sporočilo Komisije z dne 2. oktobra 2013 ter to resolucijo o njem v pripravo letnega pregleda rasti za leto 2014;

| 25. | opozarja, da bo dobro upravljanje ekonomske in monetarne unije ter njenega vpliva učinkovito le, če bodo pri tem sodelovale vse zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vse zainteresirane strani, tudi socialni partnerji, sodelovale pri gospodarskem upravljanju ter predvsem pri procesu evropskega semestra; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da bo dobro upravljanje ekonomske in monetarne unije ter njenega vpliva učinkovito le, če bodo pri tem sodelovale vse zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vse zainteresirane strani, tudi socialni partnerji, sodelovale pri gospodarskem upravljanju ter predvsem pri procesu evropskega semestra;

| 26. | poziva Evropski svet, naj decembra 2013 opredeli korake v smeri okrepitve socialnega vidika ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropski svet, naj decembra 2013 opredeli korake v smeri okrepitve socialnega vidika ekonomske in monetarne unije;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu svetu. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu svetu.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0430.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0266.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0328.

(11)  Četrtletni pregled razmer na področju zaposlovanja in socialnih zadev v EU, oktober 2013.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladeš: človekove pravice in prihodnje volitve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Bangladešu: človekove pravice in prihodnje volitve (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti resolucij z dne 23. maja 2013 (1), 14. marca 2013 (2), 17. januarja 2013 (3), 10. julija 2008 (4) in 6. septembra 2007 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti resolucij z dne 23. maja 2013 (1), 14. marca 2013 (2), 17. januarja 2013 (3), 10. julija 2008 (4) in 6. septembra 2007 (5),

| — | ob upoštevanju pisma vodji misij Evropske unije ob evropskem dnevu proti smrtni kazni dne 10. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma vodji misij Evropske unije ob evropskem dnevu proti smrtni kazni dne 10. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave delegacije EU v Bangladešu z dne 12. avgusta 2013 o pridržanju Adilurja Rahman Khana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delegacije EU v Bangladešu z dne 12. avgusta 2013 o pridržanju Adilurja Rahman Khana,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke ZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 6. novembra 2013 o smrtni obsodbi 152 vojakov v Bangladešu zaradi krvavega upora leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke ZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 6. novembra 2013 o smrtni obsodbi 152 vojakov v Bangladešu zaradi krvavega upora leta 2009,

| — | ob upoštevanju deklaracije ZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina ZN sprejela 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina ZN sprejela 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda o Bangladešu za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda o Bangladešu za leto 2013,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj;

| B. | ker bodo pred 25. januarjem 2014 v Bangladešu parlamentarne volitve, potem ko je bila pet let na oblasti izvoljena civilna vlada; ker so svobodne, poštene in pregledne volitve bistvene za okrepitev sorazmerno trdne demokratične oblasti, ki se je v tej državi razvila v zadnjih petih letih; |
| --- | --- |

B.

ker bodo pred 25. januarjem 2014 v Bangladešu parlamentarne volitve, potem ko je bila pet let na oblasti izvoljena civilna vlada; ker so svobodne, poštene in pregledne volitve bistvene za okrepitev sorazmerno trdne demokratične oblasti, ki se je v tej državi razvila v zadnjih petih letih;

| C. | ker je bilo doslej ubitih trideset in ranjenih na stotine prebivalcev Bangladeša v političnih nemirih med splošnimi stavkami („hartal“), h katerim sta pozvali bangladeška nacionalistična stranka (BNP) pod vodstvom nekdanje predsednice vlade Begum Khalede Zia, in njena zaveznica, stranka Džamat e Islami, ki sta zahtevali, naj prihodnje volitve nadzoruje nestranskarska začasna vlada, in sta predsednika vlade Šejka Hasina pozvali k odstopu; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo doslej ubitih trideset in ranjenih na stotine prebivalcev Bangladeša v političnih nemirih med splošnimi stavkami („hartal“), h katerim sta pozvali bangladeška nacionalistična stranka (BNP) pod vodstvom nekdanje predsednice vlade Begum Khalede Zia, in njena zaveznica, stranka Džamat e Islami, ki sta zahtevali, naj prihodnje volitve nadzoruje nestranskarska začasna vlada, in sta predsednika vlade Šejka Hasina pozvali k odstopu;

| D. | ker je vlada od petka, 8. novembra 2013, zaradi teh prekinitev aretirala pet glavnih opozicijskih voditeljev ter po podatkih bangladeške nacionalistične stranke (BNP) približno 1 000 podpornikov BNP na podeželju; |
| --- | --- |

D.

ker je vlada od petka, 8. novembra 2013, zaradi teh prekinitev aretirala pet glavnih opozicijskih voditeljev ter po podatkih bangladeške nacionalistične stranke (BNP) približno 1 000 podpornikov BNP na podeželju;

| E. | ker so sedanji ministri odstopili in je predsednik vlade Hasina iz vladajoče Lige Avami ponudil sestavo „vsestrankarske vlade“, največja opozicijska stranka pa ponudbe doslej ni sprejela, |
| --- | --- |

E.

ker so sedanji ministri odstopili in je predsednik vlade Hasina iz vladajoče Lige Avami ponudil sestavo „vsestrankarske vlade“, največja opozicijska stranka pa ponudbe doslej ni sprejela,

| F. | ker sta z leti tako BNP kot Liga Avami imeli spreminjajoča in nasprotujoča si stališča o prednostih začasne vlade, vrhovno sodišče pa je maja 2011 za nezakonito razglasilo petnajst let staro ustavno določbo, po kateri mora izvoljena vlada ob koncu svojega mandata prenesti pooblastila na imenovano nestrankarsko začasno vlado, ki nadzira nove parlamentarne volitve; ker je vrhovno sodišče kljub temu določilo, da se sme razveljavljena določba zaradi „varnosti države in njenih prebivalcev“ uporabljati še dve zakonodajni obdobji; ker je sistem diskreditirala zadnja začasna vlada iz leta 2007–2008, ki je uživala podporo vojske, ker skoraj dve leti ni hotela izpeljati volitev, in je zaprla voditelja obeh največjih strank Šejka Hasina in Begum Khaledo Zia (ter njenega sina Tarika Rahmana); |
| --- | --- |

F.

ker sta z leti tako BNP kot Liga Avami imeli spreminjajoča in nasprotujoča si stališča o prednostih začasne vlade, vrhovno sodišče pa je maja 2011 za nezakonito razglasilo petnajst let staro ustavno določbo, po kateri mora izvoljena vlada ob koncu svojega mandata prenesti pooblastila na imenovano nestrankarsko začasno vlado, ki nadzira nove parlamentarne volitve; ker je vrhovno sodišče kljub temu določilo, da se sme razveljavljena določba zaradi „varnosti države in njenih prebivalcev“ uporabljati še dve zakonodajni obdobji; ker je sistem diskreditirala zadnja začasna vlada iz leta 2007–2008, ki je uživala podporo vojske, ker skoraj dve leti ni hotela izpeljati volitev, in je zaprla voditelja obeh največjih strank Šejka Hasina in Begum Khaledo Zia (ter njenega sina Tarika Rahmana);

| G. | ker je Liga Avami po tej sodbi sprejela zakon o 15. ustavni spremembi in odpravila sistem začasne vlade, čeprav je opozicijska stranka BNP odklonila sodelovanje pri reformi; |
| --- | --- |

G.

ker je Liga Avami po tej sodbi sprejela zakon o 15. ustavni spremembi in odpravila sistem začasne vlade, čeprav je opozicijska stranka BNP odklonila sodelovanje pri reformi;

| H. | ker so, odkar je oblast prevzel Šeik Hasina, v Bangladešu izvedli pet regionalnih volitev, na katerih je Liga Avami izgubila in kjer ni bilo ugovorov zaradi nepravilnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so, odkar je oblast prevzel Šeik Hasina, v Bangladešu izvedli pet regionalnih volitev, na katerih je Liga Avami izgubila in kjer ni bilo ugovorov zaradi nepravilnosti;

| I. | ker stavke hudo prizadenejo obubožani del bangladeškega prebivalstva, ki je življenjsko odvisen od vsakodnevnih plačil, in ker bo šibko bangladeško gospodarstvo, ki so ga že prizadele nedavne travmatične nesreče v oblačilni industriji, najbrž še dodatno trpelo; |
| --- | --- |

I.

ker stavke hudo prizadenejo obubožani del bangladeškega prebivalstva, ki je življenjsko odvisen od vsakodnevnih plačil, in ker bo šibko bangladeško gospodarstvo, ki so ga že prizadele nedavne travmatične nesreče v oblačilni industriji, najbrž še dodatno trpelo;

| J. | ker obstajajo obtožbe, da stavke spodbuja stranka Džamat e Islami, da bi ovirala sodne postopke zaradi vojnih zločinov proti njenim voditeljem; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo obtožbe, da stavke spodbuja stranka Džamat e Islami, da bi ovirala sodne postopke zaradi vojnih zločinov proti njenim voditeljem;

| K. | ker je bila 5. novembra 2013 izrečena smrtna kazen 152 vojakom v enem največjih sodnih procesov v zgodovini pred posebnim sodiščem, ki je bilo ustanovljeno za preganjanje kaznivih dejanj, storjenih med vojaškim uporom leta 2009, ko je bilo brutalno umorjenih 74 ljudi, med njimi 57 vojaških oficirjev; ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay na podlagi poročil, da so bili obtoženci mučeni in da med množičnimi sojenji niso bili upoštevani standardi na področju človekovih pravic, izrazila zaskrbljenost zaradi teh smrtnih obsodb; |
| --- | --- |

K.

ker je bila 5. novembra 2013 izrečena smrtna kazen 152 vojakom v enem največjih sodnih procesov v zgodovini pred posebnim sodiščem, ki je bilo ustanovljeno za preganjanje kaznivih dejanj, storjenih med vojaškim uporom leta 2009, ko je bilo brutalno umorjenih 74 ljudi, med njimi 57 vojaških oficirjev; ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay na podlagi poročil, da so bili obtoženci mučeni in da med množičnimi sojenji niso bili upoštevani standardi na področju človekovih pravic, izrazila zaskrbljenost zaradi teh smrtnih obsodb;

| L. | ker se še naprej izvajajo pritiski na aktiviste nevladnih organizacij, odvetnike, novinarje in sindikaliste, ki branijo človekove pravice, in ker oblasti niso izvedle učinkovitih preiskav zunajsodnih pobojev, mučenj in izginotij, kot v primeru delavskega voditelja in zagovornika človekovih pravic Aminula Islama; |
| --- | --- |

L.

ker se še naprej izvajajo pritiski na aktiviste nevladnih organizacij, odvetnike, novinarje in sindikaliste, ki branijo človekove pravice, in ker oblasti niso izvedle učinkovitih preiskav zunajsodnih pobojev, mučenj in izginotij, kot v primeru delavskega voditelja in zagovornika človekovih pravic Aminula Islama;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi trajne ohromitve vsakdanjega življenja v Bangladešu, ki je posledica splošnih stavk, ki jih organizirata opozicijski stranki Bangladeška nacionalistična stranka in Džamat e Islami, in konfrontacij med obema političnima taboroma – Ligo Awami in opozicijo – pred parlamentarnimi volitvami; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi trajne ohromitve vsakdanjega življenja v Bangladešu, ki je posledica splošnih stavk, ki jih organizirata opozicijski stranki Bangladeška nacionalistična stranka in Džamat e Islami, in konfrontacij med obema političnima taboroma – Ligo Awami in opozicijo – pred parlamentarnimi volitvami;

| 2. | obžaluje, da bangladeškemu parlamentu ni uspelo doseči medstrankarskega soglasja, da bi lahko vlada v obdobju pred volitvami izvajala svoje pristojnosti, pri čemer je treba upoštevati, da večina demokracij med to fazo zmore shajati brez začasne vlade, in nujno poziva bangladeško vlado in opozicijo, naj postavita interes države na prvo mesto in naj dosežeta dogovor, ki bi bangladeškemu ljudstvu omogočil, da izrazi svojo demokratično voljo; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da bangladeškemu parlamentu ni uspelo doseči medstrankarskega soglasja, da bi lahko vlada v obdobju pred volitvami izvajala svoje pristojnosti, pri čemer je treba upoštevati, da večina demokracij med to fazo zmore shajati brez začasne vlade, in nujno poziva bangladeško vlado in opozicijo, naj postavita interes države na prvo mesto in naj dosežeta dogovor, ki bi bangladeškemu ljudstvu omogočil, da izrazi svojo demokratično voljo;

| 3. | priznava sloves Bangladeša kot strpne in večverske družbe in obsoja skupine in frakcije, ki zaradi svojih lastnih interesov podžigajo napetosti med skupnostmi; poziva vse skupine in posameznike, naj bodo strpni in ravnajo zadržano, in sicer tako pred in med volitvami kot po njih; |
| --- | --- |

3.

priznava sloves Bangladeša kot strpne in večverske družbe in obsoja skupine in frakcije, ki zaradi svojih lastnih interesov podžigajo napetosti med skupnostmi; poziva vse skupine in posameznike, naj bodo strpni in ravnajo zadržano, in sicer tako pred in med volitvami kot po njih;

| 4. | poziva vse stranke, naj ne bojkotirajo volitev, saj bi to državljane prikrajšalo za politično izbiro in zamajalo socialno in gospodarsko stabilnost Bangladeša ter spodkopalo njegov izredni napredek, zlasti na področju razvojnih ciljev tisočletja, obvladovanja nesreč, pravic delavcev in krepitve vloge žensk; |
| --- | --- |

4.

poziva vse stranke, naj ne bojkotirajo volitev, saj bi to državljane prikrajšalo za politično izbiro in zamajalo socialno in gospodarsko stabilnost Bangladeša ter spodkopalo njegov izredni napredek, zlasti na področju razvojnih ciljev tisočletja, obvladovanja nesreč, pravic delavcev in krepitve vloge žensk;

| 5. | poziva volilno komisijo Bangladeša, naj pri organizaciji in nadzoru naslednjih splošnih volitev ravna povsem pregledno; podpira priznanje novih političnih strank, ki nameravajo sodelovati pri naslednjih splošnih volitvah in izpolnjujejo ustrezna merila za politično sodelovanje in zastopanje; |
| --- | --- |

5.

poziva volilno komisijo Bangladeša, naj pri organizaciji in nadzoru naslednjih splošnih volitev ravna povsem pregledno; podpira priznanje novih političnih strank, ki nameravajo sodelovati pri naslednjih splošnih volitvah in izpolnjujejo ustrezna merila za politično sodelovanje in zastopanje;

| 6. | poziva vse politične stranke, naj se med volilnim postopkom vzdržijo vsakršnega nasilja ali napeljevanja k njemu in preprečijo ponovitev politično motiviranih nasilnih spopadov, do katerih je prišlo v prvi polovici leta 2013; v zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost zaradi nedavnega izbruha politično motiviranega nasilja, ki je konec oktobra 2013 zahtevalo na desetine življenj; |
| --- | --- |

6.

poziva vse politične stranke, naj se med volilnim postopkom vzdržijo vsakršnega nasilja ali napeljevanja k njemu in preprečijo ponovitev politično motiviranih nasilnih spopadov, do katerih je prišlo v prvi polovici leta 2013; v zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost zaradi nedavnega izbruha politično motiviranega nasilja, ki je konec oktobra 2013 zahtevalo na desetine življenj;

| 7. | priznava, da so potrebni sprava, pravičnost in odgovornost za zločine, storjene med osamosvojitveno vojno leta 1971; v zvezi s tem poudarja in podpira pomembno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

7.

priznava, da so potrebni sprava, pravičnost in odgovornost za zločine, storjene med osamosvojitveno vojno leta 1971; v zvezi s tem poudarja in podpira pomembno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 8. | obžaluje naraščajočo število obsojenih na smrt v Bangladešu in množičnih obsodb na smrt, ki so bile izrečene na sojenjih udeležencem upora mejne straže leta 2009; vztraja pri uporabi nacionalnih in mednarodnih standardov v zvezi s poštenim in pravičnim sojenjem; |
| --- | --- |

8.

obžaluje naraščajočo število obsojenih na smrt v Bangladešu in množičnih obsodb na smrt, ki so bile izrečene na sojenjih udeležencem upora mejne straže leta 2009; vztraja pri uporabi nacionalnih in mednarodnih standardov v zvezi s poštenim in pravičnim sojenjem;

| 9. | ponavlja, da odločno nasprotuje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in okoliščinah, in poziva pristojne oblasti v Bangladešu, naj kot prvi korak k odpravi smrtne kazni uvedejo uradni moratorij za usmrtitve; |
| --- | --- |

9.

ponavlja, da odločno nasprotuje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in okoliščinah, in poziva pristojne oblasti v Bangladešu, naj kot prvi korak k odpravi smrtne kazni uvedejo uradni moratorij za usmrtitve;

| 10. | poziva bangladeško vlado, naj ponovno vzpostavi ugodno okolje za organizacije civilne družbe, vključno z zagovorniki človekovih pravic, tako da bodo svoje dejavnosti lahko svobodno opravljali – to je v preteklosti že bistveno prispevalo k razvoju Bangladeša; |
| --- | --- |

10.

poziva bangladeško vlado, naj ponovno vzpostavi ugodno okolje za organizacije civilne družbe, vključno z zagovorniki človekovih pravic, tako da bodo svoje dejavnosti lahko svobodno opravljali – to je v preteklosti že bistveno prispevalo k razvoju Bangladeša;

| 11. | poziva bangladeške oblasti, naj takoj, neodvisno in pregledno preiščejo kršitve pravic zagovornikov človekovih pravic, vključno z grožnjami, napadi, umori, mučenjem in grdim ravnanjem, da bi odkrili odgovorne in jih privedli pred sodišče; še posebej poudarja primer delavskega voditelja Aminula Islama ter novinarjev Sagarja Sarovarja in Meherun Runi; |
| --- | --- |

11.

poziva bangladeške oblasti, naj takoj, neodvisno in pregledno preiščejo kršitve pravic zagovornikov človekovih pravic, vključno z grožnjami, napadi, umori, mučenjem in grdim ravnanjem, da bi odkrili odgovorne in jih privedli pred sodišče; še posebej poudarja primer delavskega voditelja Aminula Islama ter novinarjev Sagarja Sarovarja in Meherun Runi;

| 12. | pozdravlja skupno pobudo bangladeške vlade in Mednarodne organizacije dela v sodelovanju s predstavniki vlade, delodajalcev in delavcev o izboljšanju delovnih razmer v sektorju konfekcijskih oblačil; poziva evropske in druge mednarodne znamke oblačil, naj izpolnijo obljube in zaveze, dane po zrušitvi tovarne Rana Plaza, tudi tiste iz sporazuma o protipožarni in gradbeni varnosti v Bangladešu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja skupno pobudo bangladeške vlade in Mednarodne organizacije dela v sodelovanju s predstavniki vlade, delodajalcev in delavcev o izboljšanju delovnih razmer v sektorju konfekcijskih oblačil; poziva evropske in druge mednarodne znamke oblačil, naj izpolnijo obljube in zaveze, dane po zrušitvi tovarne Rana Plaza, tudi tiste iz sporazuma o protipožarni in gradbeni varnosti v Bangladešu;

| 13. | poziva bangladeško vlado, naj prekliče zahtevo po 30-odstotni zastopanosti pri registraciji sindikatov, razširi področje uporabe zakona o delovnih razmerjih na kategorije, ki so trenutno izključene, določi prepoved za delodajalce, ki se vmešavajo v notranje zadeve sindikatov, razširi področje uporabe zakona o delovnih razmerjih na izvozno-predelovalne cone ter združenjem za socialno varnost delavcev podeli pravice do kolektivnih pogajanj in hkrati poenostavi registracijo tovrstnih združenj; |
| --- | --- |

13.

poziva bangladeško vlado, naj prekliče zahtevo po 30-odstotni zastopanosti pri registraciji sindikatov, razširi področje uporabe zakona o delovnih razmerjih na kategorije, ki so trenutno izključene, določi prepoved za delodajalce, ki se vmešavajo v notranje zadeve sindikatov, razširi področje uporabe zakona o delovnih razmerjih na izvozno-predelovalne cone ter združenjem za socialno varnost delavcev podeli pravice do kolektivnih pogajanj in hkrati poenostavi registracijo tovrstnih združenj;

| 14. | z zanimanjem pričakuje, da bo Bangladeš v celoti sodeloval z organi ZN za spremljanje izvajanja pogodb in razširil stalno veljavno vabilo za posebne postopke Sveta ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

14.

z zanimanjem pričakuje, da bo Bangladeš v celoti sodeloval z organi ZN za spremljanje izvajanja pogodb in razširil stalno veljavno vabilo za posebne postopke Sveta ZN za človekove pravice;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju ZN, Svetu ZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju ZN, Svetu ZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0230.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0100.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0027.

(4)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 77.

(5)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 240.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katar: razmere delavcev migrantov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o Katarju: razmere delavcev migrantov (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (1),

| — | ob upoštevanju skupnega sveta in ministrskega sestanka med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v Manami v Bahrajnu 30. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sveta in ministrskega sestanka med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v Manami v Bahrajnu 30. junija 2013,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov z dne 18. decembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov z dne 18. decembra 1990,

| — | ob upoštevanju obvestila o izbiri Katarja kot gostitelja svetovnega prvenstva v nogometu leta 2022, ki ga je 2. decembra 2010 objavila Mednarodna zveza nogometnih združenj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila o izbiri Katarja kot gostitelja svetovnega prvenstva v nogometu leta 2022, ki ga je 2. decembra 2010 objavila Mednarodna zveza nogometnih združenj,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu (C029), ki jo je Katar ratificiral 12. marca 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu (C029), ki jo je Katar ratificiral 12. marca 1998,

| — | ob upoštevanju sklepov katarskega ministra za javno upravo in stanovanja o izvajanju zakona o delu št. 14/2004 o urejanju pogojev in postopkov za izdajanje licenc državljanom Katarja, ki želijo zaposliti tuje delavce, z dne 22. avgusta 2005 in katarskega zakona o pokroviteljstvu št. 4 iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov katarskega ministra za javno upravo in stanovanja o izvajanju zakona o delu št. 14/2004 o urejanju pogojev in postopkov za izdajanje licenc državljanom Katarja, ki želijo zaposliti tuje delavce, z dne 22. avgusta 2005 in katarskega zakona o pokroviteljstvu št. 4 iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju opredelitve nalog posebnega poročevalca ZN za človekove pravice migrantov Françoisa Crépeaua z dne 10. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve nalog posebnega poročevalca ZN za človekove pravice migrantov Françoisa Crépeaua z dne 10. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju poročil organizacij Human Rights Watch in Amnesty International o razmerah gradbenih delavcev v Katarju pred svetovnim prvenstvom in o nedavnem obisku generalnega sekretarja Amnesty International v Katarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil organizacij Human Rights Watch in Amnesty International o razmerah gradbenih delavcev v Katarju pred svetovnim prvenstvom in o nedavnem obisku generalnega sekretarja Amnesty International v Katarju,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je po ocenah v Katarju 1,35 milijona tujcev, ki tvorijo skoraj 90 % njegove delovne sile; ker so migranti zaposleni pretežno v gradbenem in storitvenem sektorju ter gospodinjstvih; ker ima Katar zato največji delež delavcev migrantov v primerjavi z domačim prebivalstvom na svetu; ker Katar pričakuje vsaj še 500 000 delavcev migrantov, da bi pospešili gradbena dela za pripravo na svetovno prvenstvo v nogometu leta 2022; ker prihaja večina delavcev migrantov iz Indije in Nepala, pa tudi iz Bangladeša, Pakistana, Filipinov in Šrilanke; |
| --- | --- |

A.

ker je po ocenah v Katarju 1,35 milijona tujcev, ki tvorijo skoraj 90 % njegove delovne sile; ker so migranti zaposleni pretežno v gradbenem in storitvenem sektorju ter gospodinjstvih; ker ima Katar zato največji delež delavcev migrantov v primerjavi z domačim prebivalstvom na svetu; ker Katar pričakuje vsaj še 500 000 delavcev migrantov, da bi pospešili gradbena dela za pripravo na svetovno prvenstvo v nogometu leta 2022; ker prihaja večina delavcev migrantov iz Indije in Nepala, pa tudi iz Bangladeša, Pakistana, Filipinov in Šrilanke;

| B. | ker po podatkih, ki jih je Mednarodno združenje sindikatov (ITUC) prejelo od veleposlaništev Indije in Nepala, v Katarju vsako leto umre povprečno 200 delavcev iz vsake od teh dveh držav, to število pa bi se lahko med pripravami na svetovno prvenstvo leta 2022 še povečalo; |
| --- | --- |

B.

ker po podatkih, ki jih je Mednarodno združenje sindikatov (ITUC) prejelo od veleposlaništev Indije in Nepala, v Katarju vsako leto umre povprečno 200 delavcev iz vsake od teh dveh držav, to število pa bi se lahko med pripravami na svetovno prvenstvo leta 2022 še povečalo;

| C. | ker Mednarodna organizacija dela opozarja, da Katar še ne izvaja v celoti mednarodne konvencije o prepovedi prisilnega ali obveznega dela, ki jo je ratificiral leta 1998; ker je Mednarodna organizacija dela ustanovila tristranski odbor za pregled dokazov in predložitev priporočil katarski vladi o tem, kako naj izpolnjuje mednarodne obveznosti; |
| --- | --- |

C.

ker Mednarodna organizacija dela opozarja, da Katar še ne izvaja v celoti mednarodne konvencije o prepovedi prisilnega ali obveznega dela, ki jo je ratificiral leta 1998; ker je Mednarodna organizacija dela ustanovila tristranski odbor za pregled dokazov in predložitev priporočil katarski vladi o tem, kako naj izpolnjuje mednarodne obveznosti;

| D. | ker je predsednik katarskega nacionalnega odbora za človekove pravice priznal, da je prišlo do težav, in prisegel, da si skupaj z vlado po najboljših močeh prizadeva za ureditev razmer; ker so katarske oblasti napovedale spremembo delovne zakonodaje in gradnjo bivališč za delavce; |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik katarskega nacionalnega odbora za človekove pravice priznal, da je prišlo do težav, in prisegel, da si skupaj z vlado po najboljših močeh prizadeva za ureditev razmer; ker so katarske oblasti napovedale spremembo delovne zakonodaje in gradnjo bivališč za delavce;

| E. | ker zaradi „kafale“, sistema izdajanja vizumov, ki temelji na pokroviteljstvu, delavci ne smejo zamenjati službe brez privolitve svojega delodajalca in ne morejo zapustiti države, če slednji ne podpiše ustreznega dovoljenja; ker delodajalci ta sistem pogosto izkoriščajo, in sicer tako, da delavcem ne vrnejo potnih listov ali izplačajo plač, zaračunavajo pa jim tudi provizije za pridobitev vizuma od „kafila“ oziroma pokrovitelja v višini do 3 500 USD, kar delavce sili v pretirano visoke dolgove; |
| --- | --- |

E.

ker zaradi „kafale“, sistema izdajanja vizumov, ki temelji na pokroviteljstvu, delavci ne smejo zamenjati službe brez privolitve svojega delodajalca in ne morejo zapustiti države, če slednji ne podpiše ustreznega dovoljenja; ker delodajalci ta sistem pogosto izkoriščajo, in sicer tako, da delavcem ne vrnejo potnih listov ali izplačajo plač, zaračunavajo pa jim tudi provizije za pridobitev vizuma od „kafila“ oziroma pokrovitelja v višini do 3 500 USD, kar delavce sili v pretirano visoke dolgove;

| F. | ker je Mednarodno združenje sindikatov marca 2013 pri katarskem ministrstvu za delo vložilo pritožbo zoper vrsto katarskih podjetij; ker je oddelek za odnose med delavci in delodajalci katarskega ministrstva za delo leta 2012 prejel 6 000 pritožb delavcev; ker sta Mednarodno združenje sindikatov in Mednarodno združenje gradbenih in gozdarskih sindikatov te razmere obsodili in pri Mednarodni organizaciji dela skupaj vložili pritožbe glede delovnih razmer in svobode združevanja v Katarju; |
| --- | --- |

F.

ker je Mednarodno združenje sindikatov marca 2013 pri katarskem ministrstvu za delo vložilo pritožbo zoper vrsto katarskih podjetij; ker je oddelek za odnose med delavci in delodajalci katarskega ministrstva za delo leta 2012 prejel 6 000 pritožb delavcev; ker sta Mednarodno združenje sindikatov in Mednarodno združenje gradbenih in gozdarskih sindikatov te razmere obsodili in pri Mednarodni organizaciji dela skupaj vložili pritožbe glede delovnih razmer in svobode združevanja v Katarju;

| 1. | obžaluje smrtne žrtve med delavci migranti v Katarju in izreka sožalje njihovim družinam; |
| --- | --- |

1.

obžaluje smrtne žrtve med delavci migranti v Katarju in izreka sožalje njihovim družinam;

| 2. | je zaskrbljen zaradi razmer delavcev migrantov v Katarju, ker imajo med drugim dolg delavnik, delajo v nevarnih delovnih razmerah, več mesecev ne prejmejo plačila, so brez potnega lista, saj so jim ga odvzeli, morajo živeti v prenatrpanih taboriščih, nimajo pravice do ustanavljanja sindikatov in v izjemni vročini nimajo dostopa do brezplačne pitne vode; |
| --- | --- |

2.

je zaskrbljen zaradi razmer delavcev migrantov v Katarju, ker imajo med drugim dolg delavnik, delajo v nevarnih delovnih razmerah, več mesecev ne prejmejo plačila, so brez potnega lista, saj so jim ga odvzeli, morajo živeti v prenatrpanih taboriščih, nimajo pravice do ustanavljanja sindikatov in v izjemni vročini nimajo dostopa do brezplačne pitne vode;

| 3. | je seznanjen z izzivi, s katerimi se soočajo katarske oblasti pri upravljanju nacionalne delovne sile, v kateri delež delavcev migrantov znaša skoraj 90 %, ter s praktičnimi izzivi, povezanimi z izvrševanjem zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izzivi, s katerimi se soočajo katarske oblasti pri upravljanju nacionalne delovne sile, v kateri delež delavcev migrantov znaša skoraj 90 %, ter s praktičnimi izzivi, povezanimi z izvrševanjem zakonodaje na tem področju;

| 4. | pozdravlja napovedi katarske vlade, da bo gospodarske družbe, ki zlorabljajo delavce migrante, uvrstila na črni seznam; pozdravlja prizadevanja katarske vlade in zlasti katarskega nacionalnega sveta za človekove pravice za večjo ozaveščenost delavcev migrantov o njihovih pravicah in dolžnostih v skladu z mednarodnim pravom; v zvezi s tem pozdravlja odločitev katarskega nacionalnega sveta za človekove pravice o ustanovitvi novega središča za obravnavanje in reševanje pritožb delavcev migrantov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja napovedi katarske vlade, da bo gospodarske družbe, ki zlorabljajo delavce migrante, uvrstila na črni seznam; pozdravlja prizadevanja katarske vlade in zlasti katarskega nacionalnega sveta za človekove pravice za večjo ozaveščenost delavcev migrantov o njihovih pravicah in dolžnostih v skladu z mednarodnim pravom; v zvezi s tem pozdravlja odločitev katarskega nacionalnega sveta za človekove pravice o ustanovitvi novega središča za obravnavanje in reševanje pritožb delavcev migrantov;

| 5. | poziva katarske oblasti, naj dejansko izvajajo veljavno zakonodajo na tem področju in torej izvršujejo prepoved odvzema potnega lista, preganjajo kršitve ter družbam in posameznikom, ki kršijo zakone na področju varstva pravic delavcev migrantov, naložijo učinkovite sankcije; pozdravlja, da so se katarske oblasti zavezale sprejeti zakonodajo o domačih delavcih, ki vključuje učinkovito varstvo delavskih pravic in učinkovite mehanizme za njihovo spoštovanje; v zvezi s tem poziva k hitremu sprejetju osnutka zakona o domačih delavcih, o katerem razpravlja vrhovni svet za družinske zadeve; ugotavlja, da so med domačimi delavci v glavnem ženske; |
| --- | --- |

5.

poziva katarske oblasti, naj dejansko izvajajo veljavno zakonodajo na tem področju in torej izvršujejo prepoved odvzema potnega lista, preganjajo kršitve ter družbam in posameznikom, ki kršijo zakone na področju varstva pravic delavcev migrantov, naložijo učinkovite sankcije; pozdravlja, da so se katarske oblasti zavezale sprejeti zakonodajo o domačih delavcih, ki vključuje učinkovito varstvo delavskih pravic in učinkovite mehanizme za njihovo spoštovanje; v zvezi s tem poziva k hitremu sprejetju osnutka zakona o domačih delavcih, o katerem razpravlja vrhovni svet za družinske zadeve; ugotavlja, da so med domačimi delavci v glavnem ženske;

| 6. | pozdravlja predlog ustreznega vladnega organa, da se vse obtožbe raziščejo, in obljubo katarskih oblasti, da bodo povečale število inšpektorjev za delo, ki bodo spremljali izvrševanje ustrezne delovne zakonodaje; predvideva, da bodo ti inšpektorji deležni usposabljanja o standardih na področju človekovih pravic, in upa, da jim bodo pri delu pomagali tolmači; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlog ustreznega vladnega organa, da se vse obtožbe raziščejo, in obljubo katarskih oblasti, da bodo povečale število inšpektorjev za delo, ki bodo spremljali izvrševanje ustrezne delovne zakonodaje; predvideva, da bodo ti inšpektorji deležni usposabljanja o standardih na področju človekovih pravic, in upa, da jim bodo pri delu pomagali tolmači;

| 7. | je zaskrbljen zaradi pridržanja posameznikov zgolj zato, ker so delodajalcu „pobegnili“, in poziva katarske oblasti, naj to prakso opustijo; poleg tega poziva, naj se vsem migrantom, ki jim je odvzeta prostost, omogoči stik z družino in svetovalnimi službami ter dostop do pravnega zagovornika in tolmača ter se jim prizna pravica do hitrega ugovora zoper pridržanje; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi pridržanja posameznikov zgolj zato, ker so delodajalcu „pobegnili“, in poziva katarske oblasti, naj to prakso opustijo; poleg tega poziva, naj se vsem migrantom, ki jim je odvzeta prostost, omogoči stik z družino in svetovalnimi službami ter dostop do pravnega zagovornika in tolmača ter se jim prizna pravica do hitrega ugovora zoper pridržanje;

| 8. | pozdravlja poročila o napredku pri iskanju rešitve za težave francoskih nogometašev Zahira Belounisa in Stephanea Morella, ki zaradi sistema zaposlovanja na podlagi pokroviteljstva nista mogla zapustiti države, in poziva katarske oblasti in Mednarodno zvezo nogometnih združenj (FIFA), naj zagotovijo, da se taki primeri ne bodo več ponovili; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja poročila o napredku pri iskanju rešitve za težave francoskih nogometašev Zahira Belounisa in Stephanea Morella, ki zaradi sistema zaposlovanja na podlagi pokroviteljstva nista mogla zapustiti države, in poziva katarske oblasti in Mednarodno zvezo nogometnih združenj (FIFA), naj zagotovijo, da se taki primeri ne bodo več ponovili;

| 9. | poziva Katar, naj ratificira mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, mednarodni pakt o političnih in državljanskih pravicah in mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

9.

poziva Katar, naj ratificira mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, mednarodni pakt o političnih in državljanskih pravicah in mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| 10. | poziva Katar, naj ratificira konvencije Mednarodne organizacije dela, med drugim o delavcih migrantih, svobodi združevanja, pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, domačih delavcih in zasebnih agencijah za zaposlovanje, in tako zagotovi, da bosta katarska zakonodaja in praksa skladni s temi konvencijami; |
| --- | --- |

10.

poziva Katar, naj ratificira konvencije Mednarodne organizacije dela, med drugim o delavcih migrantih, svobodi združevanja, pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, domačih delavcih in zasebnih agencijah za zaposlovanje, in tako zagotovi, da bosta katarska zakonodaja in praksa skladni s temi konvencijami;

| 11. | poziva k odprtju dodatnih zavetišč za delavce migrante, še posebej ženske in otroke, ki bodo ustrezali njihovim potrebam; pozdravlja napoved z dne 9. novembra 2013 o gradnji objektov za nastanitev 60 000 delavcev, ki bodo vseljivi decembra 2013; |
| --- | --- |

11.

poziva k odprtju dodatnih zavetišč za delavce migrante, še posebej ženske in otroke, ki bodo ustrezali njihovim potrebam; pozdravlja napoved z dne 9. novembra 2013 o gradnji objektov za nastanitev 60 000 delavcev, ki bodo vseljivi decembra 2013;

| 12. | ponovno poudarja, da bi moralo biti v odnosih med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu poglavitno, da njegove članice, med katerimi je tudi Katar, ratificirajo mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin in jo v celoti izvajajo; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja, da bi moralo biti v odnosih med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu poglavitno, da njegove članice, med katerimi je tudi Katar, ratificirajo mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin in jo v celoti izvajajo;

| 13. | poziva evropske družbe, ki v Katarju gradijo stadione in drugo infrastrukturo, naj ravnajo odgovorno in zagotovijo delovne razmere, ki so skladne z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, in spodbuja države članice EU, naj ukrepajo in poskrbijo, da bodo njihova inženirska, gradbena in svetovalna podjetja spoštovala smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Ruggiejeva načela; |
| --- | --- |

13.

poziva evropske družbe, ki v Katarju gradijo stadione in drugo infrastrukturo, naj ravnajo odgovorno in zagotovijo delovne razmere, ki so skladne z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, in spodbuja države članice EU, naj ukrepajo in poskrbijo, da bodo njihova inženirska, gradbena in svetovalna podjetja spoštovala smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Ruggiejeva načela;

| 14. | poziva katarske oblasti, naj tesno sodelujejo z ustreznimi organi v matičnih državah delavcev migrantov, slednje pa bi morale spremljati vlogo agencij za zaposlovanje, ki delavce migrante pošiljajo v Katar; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre vlade, ki pošiljajo delavce, zlasti v Aziji, da bodo lahko zagotovile boljše obravnavanje delavcev migrantov; |
| --- | --- |

14.

poziva katarske oblasti, naj tesno sodelujejo z ustreznimi organi v matičnih državah delavcev migrantov, slednje pa bi morale spremljati vlogo agencij za zaposlovanje, ki delavce migrante pošiljajo v Katar; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre vlade, ki pošiljajo delavce, zlasti v Aziji, da bodo lahko zagotovile boljše obravnavanje delavcev migrantov;

| 15. | pozdravlja poziv Mednarodne zveze poklicnih nogometašev (FIFPro), naj se neodvisnim strokovnjakom na področju dela, ki jih imenujeta Mednarodna zveza nogometnih združenj in Mednarodna organizacija dela, omogoči dostop do vseh lokacij in se jih pooblasti za sprejetje zavezujočih priporočil, da bodo zagotovili spoštovanje mednarodnih delovnih standardov v Katarju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja poziv Mednarodne zveze poklicnih nogometašev (FIFPro), naj se neodvisnim strokovnjakom na področju dela, ki jih imenujeta Mednarodna zveza nogometnih združenj in Mednarodna organizacija dela, omogoči dostop do vseh lokacij in se jih pooblasti za sprejetje zavezujočih priporočil, da bodo zagotovili spoštovanje mednarodnih delovnih standardov v Katarju;

| 16. | opozarja Mednarodno zvezo nogometnih združenj, da razvoj nogometa in organiziranje tekem nista njeni edini nalogi, in jo poziva, naj z dejavno podporo svojih evropskih članic Katarju pošlje jasno in odločno sporočilo, s katerim bo preprečila, da bodo obtožbe o prisilnem delu zasenčile priprave na svetovno nogometno prvenstvo leta 2020. |
| --- | --- |

16.

opozarja Mednarodno zvezo nogometnih združenj, da razvoj nogometa in organiziranje tekem nista njeni edini nalogi, in jo poziva, naj z dejavno podporo svojih evropskih članic Katarju pošlje jasno in odločno sporočilo, s katerim bo preprečila, da bodo obtožbe o prisilnem delu zasenčile priprave na svetovno nogometno prvenstvo leta 2020.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Katarja, vladam in parlamentom članicam Sveta za sodelovanje v Zalivu, Mednarodni zvezi nogometnih združenj (FIFA), Evropski nogometni zvezi (UEFA), Mednarodni organizaciji dela (ILO) in visoki komisarki ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Katarja, vladam in parlamentom članicam Sveta za sodelovanje v Zalivu, Mednarodni zvezi nogometnih združenj (FIFA), Evropski nogometni zvezi (UEFA), Mednarodni organizaciji dela (ILO) in visoki komisarki ZN za človekove pravice.

---

(1)  UL C 247 E, 17.8.2012, str. 1.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Pravično sodstvo v Boliviji, zlasti primera Előda Tóásója in Maria Tadića

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o pravičnem sodstvu v Boliviji, zlasti o primerih Előda Tóásója in Maria Tadića (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti njenih členov 9 in 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti njenih členov 9 in 10,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Bolivija podpisala in ratificirala, zlasti njegovih členov 9, 10, 14, 15 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Bolivija podpisala in ratificirala, zlasti njegovih členov 9, 10, 14, 15 in 16,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti njenih členov 1, 2, 3, 5, 6 in 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti njenih členov 1, 2, 3, 5, 6 in 7,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 47 in 48, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 47 in 48,

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala,

| — | ob upoštevanju Medameriške konvencije o preprečevanju in kaznovanju mučenja, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medameriške konvencije o preprečevanju in kaznovanju mučenja, ki jo je Bolivija podpisala in ratificirala,

| — | ob upoštevanju bolivijske ustave in kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bolivijske ustave in kazenskega zakonika,

| — | ob upoštevanju izjave Odbora za človekove pravice, manjšine, državljanske in verske zadeve ter Odbora za zunanje zadeve madžarske državne skupščine z dne 23. maja 2012, ob upoštevanju izjave, ki jo je 12. junija 2012 sprejel bolivijski parlament v odziv na madžarsko izjavo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Odbora za človekove pravice, manjšine, državljanske in verske zadeve ter Odbora za zunanje zadeve madžarske državne skupščine z dne 23. maja 2012, ob upoštevanju izjave, ki jo je 12. junija 2012 sprejel bolivijski parlament v odziv na madžarsko izjavo,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Boliviji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Boliviji,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so 16. aprila 2009 v bolivijskem mestu Santa Cruz de la Sierra bolivijske specialne enote aretirale madžarskega državljana Előda Tóásója in hrvaškega državljana Maria Tadića; ker so bile med streljanjem ubite tri osebe, in sicer romunski državljan Árpád Magyarosi, irski državljan Michael Martin Dwyer in madžarski državljan Eduardo Rózsa-Flores; |
| --- | --- |

A.

ker so 16. aprila 2009 v bolivijskem mestu Santa Cruz de la Sierra bolivijske specialne enote aretirale madžarskega državljana Előda Tóásója in hrvaškega državljana Maria Tadića; ker so bile med streljanjem ubite tri osebe, in sicer romunski državljan Árpád Magyarosi, irski državljan Michael Martin Dwyer in madžarski državljan Eduardo Rózsa-Flores;

| B. | ker sta od takrat Előd Tóásó in Mario Tadić brez obtožbe v preiskovalnem priporu, kar je v nasprotju z bolivijskim pravom, v skladu s katerim lahko preiskovalni pripor traja največ 36 mesecev, to pa pomeni, da bi se moralo to obdobje končati 16. aprila 2012; |
| --- | --- |

B.

ker sta od takrat Előd Tóásó in Mario Tadić brez obtožbe v preiskovalnem priporu, kar je v nasprotju z bolivijskim pravom, v skladu s katerim lahko preiskovalni pripor traja največ 36 mesecev, to pa pomeni, da bi se moralo to obdobje končati 16. aprila 2012;

| C. | ker naj bi bile temeljne človekove pravice Előda Tóásója in Maria Tadića kršene tako ob aretaciji kot v kazenskem postopku; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bile temeljne človekove pravice Előda Tóásója in Maria Tadića kršene tako ob aretaciji kot v kazenskem postopku;

| D. | ker so 18. maja 2010, ko sta bila Előd Tóásó in Mario Tadić že v priporu, spremenili 239. člen bolivijskega kazenskega zakonika o trajanju preiskovalnega pripora in tega z 12 mesecev podaljšali na največ 36 mesecev z retroaktivnim učinkom; |
| --- | --- |

D.

ker so 18. maja 2010, ko sta bila Előd Tóásó in Mario Tadić že v priporu, spremenili 239. člen bolivijskega kazenskega zakonika o trajanju preiskovalnega pripora in tega z 12 mesecev podaljšali na največ 36 mesecev z retroaktivnim učinkom;

| E. | ker je bila 17. decembra 2010 obtožba o terorizmu javno pripravljena; |
| --- | --- |

E.

ker je bila 17. decembra 2010 obtožba o terorizmu javno pripravljena;

| F. | ker je delovna skupina ZN o samovoljnem pridržanju v svojem mnenju št. 63/2011 (Večnacionalna država Bolivija) navedla, da je Bolivija v več točkah kršila Splošno deklaracijo Združenih narodov o človekovih pravicah, in ponovno potrdila, da je bil Előd Tóásó aretiran brez naloga in nezakonito zaprt; ker je delovna skupina ZN zaradi tega pozvala bolivijsko vlado, da ga je treba nemudoma izpustiti; |
| --- | --- |

F.

ker je delovna skupina ZN o samovoljnem pridržanju v svojem mnenju št. 63/2011 (Večnacionalna država Bolivija) navedla, da je Bolivija v več točkah kršila Splošno deklaracijo Združenih narodov o človekovih pravicah, in ponovno potrdila, da je bil Előd Tóásó aretiran brez naloga in nezakonito zaprt; ker je delovna skupina ZN zaradi tega pozvala bolivijsko vlado, da ga je treba nemudoma izpustiti;

| 1. | poziva bolivijske oblasti, naj v primerih Előda Tóásója in Maria Tadića zagotovijo pravično in neodvisno sojenje; |
| --- | --- |

1.

poziva bolivijske oblasti, naj v primerih Előda Tóásója in Maria Tadića zagotovijo pravično in neodvisno sojenje;

| 2. | je seznanjen s poročilom, ki ga je na podlagi lastne politične preiskave primera sprejel in nato splošno razširil bolivijski parlament; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s poročilom, ki ga je na podlagi lastne politične preiskave primera sprejel in nato splošno razširil bolivijski parlament;

| 3. | poziva k neodvisni preiskavi smrti Árpáda Magyarosija, Michaela Martina Dwyerja in Eduarda Rózsa-Floresa, v katero bodo vključeni mednarodni izvedenci; |
| --- | --- |

3.

poziva k neodvisni preiskavi smrti Árpáda Magyarosija, Michaela Martina Dwyerja in Eduarda Rózsa-Floresa, v katero bodo vključeni mednarodni izvedenci;

| 4. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v svojih stikih z bolivijsko vlado zadevo uvrsti visoko na dnevni red in naj v zvezi z njo sprejme konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v svojih stikih z bolivijsko vlado zadevo uvrsti visoko na dnevni red in naj v zvezi z njo sprejme konkretne ukrepe;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, parlamentom in vladam držav članic, vladi in kongresu Republike Bolivije, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, parlamentom in vladam držav članic, vladi in kongresu Republike Bolivije, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu ZN za človekove pravice.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju,

| — | ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sklepih Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sklepih Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju člena 127(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 127(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0337/2013),

| A. | ker sta bila 27. junija 2013 na najvišji politični ravni sprejeta politični dogovor med Evropskim parlamentom, irskim predsedstvom Sveta in Komisijo o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in novi medinstitucionalni sporazum; |
| --- | --- |

A.

ker sta bila 27. junija 2013 na najvišji politični ravni sprejeta politični dogovor med Evropskim parlamentom, irskim predsedstvom Sveta in Komisijo o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in novi medinstitucionalni sporazum;

| B. | ker so bile prvič uporabljene nove določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom, kot jih je uvedla Lizbonska pogodba, zlasti glede večje vloge in povečanih pooblastil, dodeljenih Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker so bile prvič uporabljene nove določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom, kot jih je uvedla Lizbonska pogodba, zlasti glede večje vloge in povečanih pooblastil, dodeljenih Evropskemu parlamentu;

| C. | ker je skupaj z večletnim finančnim okvirom primerno sprejeti medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in izboljšanju letnega proračunskega postopka ter o sodelovanju med institucijami v proračunskih zadevah; |
| --- | --- |

C.

ker je skupaj z večletnim finančnim okvirom primerno sprejeti medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in izboljšanju letnega proračunskega postopka ter o sodelovanju med institucijami v proračunskih zadevah;

| 1. | sprejema politični sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in novi medinstitucionalni sporazum; namerava pa med prihodnjimi proračunskimi postopki v celoti izkoristiti na novo vzpostavljene instrumente, zlasti glede prilagodljivosti; |
| --- | --- |

1.

sprejema politični sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in novi medinstitucionalni sporazum; namerava pa med prihodnjimi proračunskimi postopki v celoti izkoristiti na novo vzpostavljene instrumente, zlasti glede prilagodljivosti;

| 2. | poudarja, da dolg in zahteven postopek pogajanj tako v Svetu kot na medinstitucionalni ravni ter njihovi rezultati pomenijo nezadovoljivo izvajanje novih določb o večletnem finančnem okviru, kot jih je uvedla Lizbonska pogodba, zlasti kar zadeva večjo vlogo in pristojnosti Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da dolg in zahteven postopek pogajanj tako v Svetu kot na medinstitucionalni ravni ter njihovi rezultati pomenijo nezadovoljivo izvajanje novih določb o večletnem finančnem okviru, kot jih je uvedla Lizbonska pogodba, zlasti kar zadeva večjo vlogo in pristojnosti Evropskega parlamenta;

| 3. | obsoja pogajalsko strategijo Sveta, ki je svoje pogajalce obvezovala s sklepi Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 v zadevah, ki sodijo v redni zakonodajni postopek, kot so podrobna merila za dodeljevanje sredstev, finančna sredstva po programih ali upravičencih ter diskrecijsko dodeljena finančna sredstva, s katerimi se prilagaja raven nacionalnih vračil iz proračuna Unije, s čimer je obema zakonodajnima vejama preprečevala, da bi vodili prava pogajanja; |
| --- | --- |

3.

obsoja pogajalsko strategijo Sveta, ki je svoje pogajalce obvezovala s sklepi Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 v zadevah, ki sodijo v redni zakonodajni postopek, kot so podrobna merila za dodeljevanje sredstev, finančna sredstva po programih ali upravičencih ter diskrecijsko dodeljena finančna sredstva, s katerimi se prilagaja raven nacionalnih vračil iz proračuna Unije, s čimer je obema zakonodajnima vejama preprečevala, da bi vodili prava pogajanja;

| 4. | poleg tega obžaluje, da številni stiki in seje zadnjih nekaj let med njegovo delegacijo in zaporednimi predsedstvi Sveta niso vplivali na duh, časovni razpored ali vsebino pogajanj oziroma na stališče Sveta, vključno s potrebo po razločevanju zakonodajnih vidikov od proračunskih vidikov sporazuma o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

4.

poleg tega obžaluje, da številni stiki in seje zadnjih nekaj let med njegovo delegacijo in zaporednimi predsedstvi Sveta niso vplivali na duh, časovni razpored ali vsebino pogajanj oziroma na stališče Sveta, vključno s potrebo po razločevanju zakonodajnih vidikov od proračunskih vidikov sporazuma o večletnem finančnem okviru;

| 5. | meni, da bi bilo treba v prihodnje za lažje sprejemanje večletnega finančnega okvira določiti drugačne delovne pogoje v skladu s členom 312(5) PDEU in tako zagotoviti, da bi se v celoti spoštovale zakonodajne in proračunske pristojnosti, ki jih ima Parlament v skladu s PDEU, da bi se Svet dejansko pogajal tudi o vseh delih pravne podlage, ki naj bi se nanašali na večletni finančni okvir, in da Evropski svet ne bi deloval kot zakonodajalec, v nasprotju s PDEU; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba v prihodnje za lažje sprejemanje večletnega finančnega okvira določiti drugačne delovne pogoje v skladu s členom 312(5) PDEU in tako zagotoviti, da bi se v celoti spoštovale zakonodajne in proračunske pristojnosti, ki jih ima Parlament v skladu s PDEU, da bi se Svet dejansko pogajal tudi o vseh delih pravne podlage, ki naj bi se nanašali na večletni finančni okvir, in da Evropski svet ne bi deloval kot zakonodajalec, v nasprotju s PDEU;

| 6. | poziva, naj odbor, pristojen za proračun, v sodelovanju z odborom, pristojnim za ustavne zadeve, pravočasno pred revizijo po volitvah leta 2016 oblikuje potrebne sklepe in pripravi nove predloge o tem, kako naj bi pogajanja za večletni finančni okvir potekala, da bi zagotovili demokratičnost in preglednost celotnega postopka določitve proračuna; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj odbor, pristojen za proračun, v sodelovanju z odborom, pristojnim za ustavne zadeve, pravočasno pred revizijo po volitvah leta 2016 oblikuje potrebne sklepe in pripravi nove predloge o tem, kako naj bi pogajanja za večletni finančni okvir potekala, da bi zagotovili demokratičnost in preglednost celotnega postopka določitve proračuna;

| 7. | odobri sklenitev spodnjega sporazuma; |
| --- | --- |

7.

odobri sklenitev spodnjega sporazuma;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep, skupaj s prilogo, Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep, skupaj s prilogo, Svetu in Komisiji v vednost.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0078.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0304.

---

PRILOGA

Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako medinstitucionalnemu sporazumu, ki je bi objavljen v UL C 373 dne 20. decembra 2013 , str. 1.)

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Večletni finančni okvir 2014–2020 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2016/C 436/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2011)0398, spremenjenega s COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2011)0398, spremenjenega s COM(2012)0388),

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (11791/2013) in popravka Sveta k temu osnutku z dne 14. novembra 2013 (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (11791/2013) in popravka Sveta k temu osnutku z dne 14. novembra 2013 (11791/2013 COR 1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0238/2013),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sklepih Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sklepih Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju člena 75 in člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75 in člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun, mnenja Odbora za regionalni razvoj ter pisma Odbora za promet in turizem (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun, mnenja Odbora za regionalni razvoj ter pisma Odbora za promet in turizem (A7-0389/2013),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta o večletnem finančnem okvirju za obdobje 2014–2020, kot je določen v prilogi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek uredbe Sveta o večletnem finančnem okvirju za obdobje 2014–2020, kot je določen v prilogi k tej resoluciji;

| 2. | odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavami Komisije, ki so priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavami Komisije, ki so priložene k tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0078.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0304.

---

PRILOGA 1

OSNUTEK UREDBE SVETA O VEČLETNEM FINANČNEM OKVIRU ZA OBDOBJE 2014–2020

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013.)

---

PRILOGA 2

IZJAVE

Skupna izjava o virih lastnih sredstev

| 1. | Evropska unija si v skladu s členom 311 PDEU zagotovi potrebna sredstva za uresničevanje ciljev in izvajanje politik; proračun pa se brez vpliva na druge prihodke v celoti financira iz lastnih sredstev. V tretjem odstavku navedenega člena je določeno, da Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme sklep, ki določa sistem virov lastnih sredstev, v ta namen pa lahko uvede tudi nove kategorije virov lastnih sredstev ali odpravi obstoječe. |
| --- | --- |

1.

Evropska unija si v skladu s členom 311 PDEU zagotovi potrebna sredstva za uresničevanje ciljev in izvajanje politik; proračun pa se brez vpliva na druge prihodke v celoti financira iz lastnih sredstev. V tretjem odstavku navedenega člena je določeno, da Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme sklep, ki določa sistem virov lastnih sredstev, v ta namen pa lahko uvede tudi nove kategorije virov lastnih sredstev ali odpravi obstoječe.

| 2. | Komisija je ob upoštevanju navedenega junija 2011 predstavila sveženj predlogov o prenovitvi sistema lastnih sredstev Unije. Evropski svet se je na zasedanju 7. in 8. februarja dogovoril, da bi morali biti viri lastnih sredstev urejeni v skladu s splošnimi cilji enostavnosti, preglednosti in pravičnosti. Poleg tega je Svet pozval, naj nadaljuje delo v zvezi s predlogom Komisije za nov vir lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost (DDV). Države članice, ki okrepljeno sodelujejo na področju davka na finančne transakcije, je povabil, naj preučijo, če bi ta davek lahko postal podlaga za nova lastna sredstva proračuna EU. |
| --- | --- |

2.

Komisija je ob upoštevanju navedenega junija 2011 predstavila sveženj predlogov o prenovitvi sistema lastnih sredstev Unije. Evropski svet se je na zasedanju 7. in 8. februarja dogovoril, da bi morali biti viri lastnih sredstev urejeni v skladu s splošnimi cilji enostavnosti, preglednosti in pravičnosti. Poleg tega je Svet pozval, naj nadaljuje delo v zvezi s predlogom Komisije za nov vir lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost (DDV). Države članice, ki okrepljeno sodelujejo na področju davka na finančne transakcije, je povabil, naj preučijo, če bi ta davek lahko postal podlaga za nova lastna sredstva proračuna EU.

| 3. | V vprašanje lastnih sredstev se bo treba še poglobiti, zato bo v ta namen ustanovljena skupina na visoki ravni, katere člane bodo imenovale tri institucije in bo upoštevala vse sedanje ali prihodnje prispevke vseh treh evropskih institucij ter nacionalnih parlamentov. Pri tem se bo oprla na ustrezno strokovno znanje, tudi nacionalnih proračunskih in davčnih organov ter neodvisnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

3.

V vprašanje lastnih sredstev se bo treba še poglobiti, zato bo v ta namen ustanovljena skupina na visoki ravni, katere člane bodo imenovale tri institucije in bo upoštevala vse sedanje ali prihodnje prispevke vseh treh evropskih institucij ter nacionalnih parlamentov. Pri tem se bo oprla na ustrezno strokovno znanje, tudi nacionalnih proračunskih in davčnih organov ter neodvisnih strokovnjakov.

| 4. | Skupina bo opravila splošen pregled sistema virov lastnih sredstev v skladu s splošnimi cilji, ki so enostavnost, preglednost, pravičnost in demokratična odgovornost. Prva ocena bo podana konec leta 2014, doseženi napredek pa bo vrednoten na rednih srečanjih na politični ravni najmanj vsakih šest mesecev. |
| --- | --- |

4.

Skupina bo opravila splošen pregled sistema virov lastnih sredstev v skladu s splošnimi cilji, ki so enostavnost, preglednost, pravičnost in demokratična odgovornost. Prva ocena bo podana konec leta 2014, doseženi napredek pa bo vrednoten na rednih srečanjih na politični ravni najmanj vsakih šest mesecev.

| 5. | Leta 2016 bodo k preučitvi rezultata navedenih prizadevanj na medinstitucionalni konferenci povabljeni tudi nacionalni parlamenti. |
| --- | --- |

5.

Leta 2016 bodo k preučitvi rezultata navedenih prizadevanj na medinstitucionalni konferenci povabljeni tudi nacionalni parlamenti.

| 6. | Na podlagi rezultatov navedenega dela bo Komisija ocenila ustreznost pobud glede novih virov lastnih sredstev ustrezne, kar bo storila hkrati s pregledom iz člena 1a uredbe o večletnem finančnem okviru, da bi tako preučila morebitne reforme za obdobje, ki ga pokriva prihodnji večletni finančni okvir. |
| --- | --- |

6.

Na podlagi rezultatov navedenega dela bo Komisija ocenila ustreznost pobud glede novih virov lastnih sredstev ustrezne, kar bo storila hkrati s pregledom iz člena 1a uredbe o večletnem finančnem okviru, da bi tako preučila morebitne reforme za obdobje, ki ga pokriva prihodnji večletni finančni okvir.

Skupna izjava o izboljšanju učinkovitosti javne porabe na področjih, na katerih se uporabljajo ukrepi EU

Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili o sodelovanju, da bi prihranili sredstva in se bolje dopolnjevali na ravni držav članic in na ravni Evropske unije ter tako izboljšali učinkovitost javne porabe na področjih, na katerih se uporabljajo ukrepi EU. Institucije se bodo zato na način, ki se jim zdi najbolj primeren, oprle na najboljše prakse, izmenjavo informacij in razpoložljive neodvisne ocene ter druge vire. Izhajajoči rezultati bodo ena od podlag predloga Komisije za prihodnji večletni finančni okvir.

Skupna izjava

Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili, da bodo v letne proračunske postopke, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, po potrebi vključeni elementi, ki bodo upoštevali enakost spolov, pri čemer se upoštevajo načini, na katere splošni finančni okvir Unije prispeva k večji enakosti spolov (in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov).

Skupna izjava o členu 15 Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (nekdanja opomba k členu 9f iz dokumenta 11655/13)

Institucije se strinjajo z uporabo zneska iz člena 15 Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 kot sledi: 2143 milijonov EUR zaposlovanje mladih, 200 milijonov EUR za program, Obzorje 2020, 150 milijonov EUR za program Erasmus in 50 milijonov EUR za program COSME.

Izjava Evropske komisije o nacionalnih izjavah o upravljanju

Evropski parlament je v resoluciji o razrešnici 17. aprila 2013 zahteval uvedbo predloge za nacionalne izjave o upravljanju, ki jih države članice izdajo na ustrezni politični ravni. Komisija je pripravljena to zahtevo preučiti, Evropski parlament in Svet pa poziva k sodelovanju v zadevni delovni skupini, da bi do konca tega leta podali ustrezna priporočila.

Izjava Evropske komisije o pregledu/spremembi

Komisija v zvezi določbami člena 1a uredbe o večletnem finančnem okviru in ob upoštevanju rezultata pregleda potrjuje svojo pripravljenost podaje zakonodajnih predlogov za pregled uredbe o večletnem finančnem okviru. V tem okviru bo zlasti pozorna na zgornjo mejo plačil in tako zagotovila, da bo skozi ves večletni finančni okvir skupna zgornja meja plačil ostala na voljo. Preučila bo tudi razvoj skupne zgornje meje obveznosti in upoštevala specifične zahteve glede programa Obzorje 2020. Komisija bo tudi preučila, kako bi uskladila svoje predloge za naslednji večletni finančni okvir s političnimi cikli institucij.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Predlog spremembe proračuna št. 7/2013: Okrepitev Evropskega socialnega sklada (ESS) za odpravo brezposelnosti mladih, revščine in socialne izključenosti v Franciji, Italiji in Španiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2013 za proračunsko leto 2013, Oddelek III – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija sprejela dne 25. Julija 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija sprejela dne 25. Julija 2013 (COM(2013)0557),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Svet sprejel 7. oktobra 2013, 14. oktobra 2013 pa ga posredoval Parlamentu (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Svet sprejel 7. oktobra 2013, 14. oktobra 2013 pa ga posredoval Parlamentu (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0367/2013),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 7 za leto 2013 (PSP 7/2013) zajema povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR v razdelku 1b večletnega finančnega okvira, da bi obravnavali „določena vprašanja“, ki izhajajo iz končnega rezultata pogajanj o večletnem finančnem okviru za leta 2014–2020 in vplivajo na Francijo, Italijo in Španijo, |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 7 za leto 2013 (PSP 7/2013) zajema povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR v razdelku 1b večletnega finančnega okvira, da bi obravnavali „določena vprašanja“, ki izhajajo iz končnega rezultata pogajanj o večletnem finančnem okviru za leta 2014–2020 in vplivajo na Francijo, Italijo in Španijo,

| B. | ker bi morale te dodatne odobritve prispevati k obravnavi specifičnih razmer na področju brezposelnosti, zlasti mladih, ter revščine in družbene izključenosti v teh državah članicah, |
| --- | --- |

B.

ker bi morale te dodatne odobritve prispevati k obravnavi specifičnih razmer na področju brezposelnosti, zlasti mladih, ter revščine in družbene izključenosti v teh državah članicah,

| C. | ker Komisija meni, da je najprimernejši način za pomoč tem državam članicam povečanje Evropskega socialnega sklada (ESS), |
| --- | --- |

C.

ker Komisija meni, da je najprimernejši način za pomoč tem državam članicam povečanje Evropskega socialnega sklada (ESS),

| D. | ker bo povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR krito z razliko do zgornje meje odhodkov razdelka 1b (16 milijonov EUR) in uporabo instrumenta prilagodljivosti (134 milijonov EUR), namenjeno tem specifičnim ukrepom, |
| --- | --- |

D.

ker bo povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR krito z razliko do zgornje meje odhodkov razdelka 1b (16 milijonov EUR) in uporabo instrumenta prilagodljivosti (134 milijonov EUR), namenjeno tem specifičnim ukrepom,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija predložila 25. julija 2013 in ki zajema povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR v razdelku 1b večletnega finančnega okvira, da bi obravnavali „določena vprašanja“, ki izhajajo iz končnega rezultata pogajanj v Evropskem svetu o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in vplivajo na Francijo, Italijo in Španijo; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija predložila 25. julija 2013 in ki zajema povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 150 milijonov EUR v razdelku 1b večletnega finančnega okvira, da bi obravnavali „določena vprašanja“, ki izhajajo iz končnega rezultata pogajanj v Evropskem svetu o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in vplivajo na Francijo, Italijo in Španijo;

| 2. | odobri predlog Komisije, da se ta dodatna dodelitev nameni obstoječim programom ESS v prizadetih državah članicah, da bi obravnavali specifične razmere na področju brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih, in družbene izključenosti; pričakuje, da bo Komisija Evropskemu parlamentu pravočasno poročala o konkretnih ukrepih in dejanjih, ki se bodo financirali s temi dodelitvami; |
| --- | --- |

2.

odobri predlog Komisije, da se ta dodatna dodelitev nameni obstoječim programom ESS v prizadetih državah članicah, da bi obravnavali specifične razmere na področju brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih, in družbene izključenosti; pričakuje, da bo Komisija Evropskemu parlamentu pravočasno poročala o konkretnih ukrepih in dejanjih, ki se bodo financirali s temi dodelitvami;

| 3. | je seznanjen tudi s tem, da se bo dodatnih 150 milijonov EUR financiralo predvsem z uporabo instrumenta prilagodljivosti; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen tudi s tem, da se bo dodatnih 150 milijonov EUR financiralo predvsem z uporabo instrumenta prilagodljivosti;

| 4. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2013; |
| --- | --- |

4.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2013;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 66, 8.3.2013.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Predlog spremembe proračuna št. 8/2013 (PSP 2a) – krepitev plačil iz razdelka večletnega finančnega okvira in zmanjševanje odobritev plačil v proračunu za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil dokončno sprejet 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil dokončno sprejet 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 8/2013, ki ga je Komisija sprejela 25. septembra 2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 8/2013, ki ga je Komisija sprejela 25. septembra 2013 (COM(2013)0669),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra, 31. oktobra 2013 pa posredoval Parlamentu (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra, 31. oktobra 2013 pa posredoval Parlamentu (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0371/2013),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 8 za leto 2013 zadeva povečanje sredstev za plačila v višini 3,9 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira za kritje preostalih potreb do konca leta, da bo mogoče izpolniti pravne obveznosti, ki izhajajo iz preteklih in sedanjih proračunskih obveznosti, ter se izogniti denarnim kaznim ter da bodo lahko upravičenci prejeli sredstva, predvidena v sprejetih politikah Unije, za katere sta Parlament in Svet v prejšnjih letnih proračunih odobrila ustrezna sredstva za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 8 za leto 2013 zadeva povečanje sredstev za plačila v višini 3,9 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira za kritje preostalih potreb do konca leta, da bo mogoče izpolniti pravne obveznosti, ki izhajajo iz preteklih in sedanjih proračunskih obveznosti, ter se izogniti denarnim kaznim ter da bodo lahko upravičenci prejeli sredstva, predvidena v sprejetih politikah Unije, za katere sta Parlament in Svet v prejšnjih letnih proračunih odobrila ustrezna sredstva za prevzem obveznosti;

| B. | ker se bodo z zahtevanimi dodatnimi sredstvi za plačila zmanjšale neporavnane obveznosti (RAL), pa tudi tveganje, da se v leto 2014 prenese čezmerno visok znesek neplačanih računov; |
| --- | --- |

B.

ker se bodo z zahtevanimi dodatnimi sredstvi za plačila zmanjšale neporavnane obveznosti (RAL), pa tudi tveganje, da se v leto 2014 prenese čezmerno visok znesek neplačanih računov;

| C. | ker se s predlogom spremembe proračuna št. 8/2013 posodablja predlog spremembe proračuna št. 2/2013, ki ga je Komisija predstavila marca 2013 v višini 11,2 milijarde EUR, proračunski organ pa ga je septembra 2013 odobril le delno, v znesku 7,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

C.

ker se s predlogom spremembe proračuna št. 8/2013 posodablja predlog spremembe proračuna št. 2/2013, ki ga je Komisija predstavila marca 2013 v višini 11,2 milijarde EUR, proračunski organ pa ga je septembra 2013 odobril le delno, v znesku 7,3 milijarde EUR;

| D. | ker je bilo treba v leto 2013 prenesti celoten znesek zahtevkov za izplačilo za kohezijsko politiko (2007–2013), ki do konca leta 2012 niso bili poravnani, in sicer v višini 16,2 milijarde EUR, zaradi česar se je zmanjšala raven plačil, ki so v proračunu 2013 na voljo za letošnje potrebe; ker naj bi ta znesek ob koncu leta 2013 dosegel 20 milijard EUR, pod pogojem, da bo predlog spremembe proračuna št. 8/2013 sprejet v celoti; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo treba v leto 2013 prenesti celoten znesek zahtevkov za izplačilo za kohezijsko politiko (2007–2013), ki do konca leta 2012 niso bili poravnani, in sicer v višini 16,2 milijarde EUR, zaradi česar se je zmanjšala raven plačil, ki so v proračunu 2013 na voljo za letošnje potrebe; ker naj bi ta znesek ob koncu leta 2013 dosegel 20 milijard EUR, pod pogojem, da bo predlog spremembe proračuna št. 8/2013 sprejet v celoti;

| E. | ker politični sporazum z dne 27. junija 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki so ga na najvišji politični ravni dosegli Parlament, predsedstvo Sveta in Komisija, vsebuje politično zavezo Sveta, da bo sprejel vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovil popolno spoštovanje vseh obveznosti Unije iz leta 2013, da bo uradno sprejel predlog spremembe proračuna št. 2/2013 v višini 7,3 milijarde EUR in da bo brez odlašanja sprejel še eno spremembo proračuna, ki jo bo zgodaj jeseni predlagala Komisija, da ne bi zmanjkalo sredstev za upravičena plačila; |
| --- | --- |

E.

ker politični sporazum z dne 27. junija 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki so ga na najvišji politični ravni dosegli Parlament, predsedstvo Sveta in Komisija, vsebuje politično zavezo Sveta, da bo sprejel vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovil popolno spoštovanje vseh obveznosti Unije iz leta 2013, da bo uradno sprejel predlog spremembe proračuna št. 2/2013 v višini 7,3 milijarde EUR in da bo brez odlašanja sprejel še eno spremembo proračuna, ki jo bo zgodaj jeseni predlagala Komisija, da ne bi zmanjkalo sredstev za upravičena plačila;

| F. | ker je Komisija v skladu s členom 41(2) finančne uredbe preučila možnosti notranje prerazporeditve v okviru splošnega pregleda potreb po sredstvih za plačila ob koncu leta in predlagala prerazporeditev 509,8 milijona EUR v tako imenovani skupni prerazporeditvi; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija v skladu s členom 41(2) finančne uredbe preučila možnosti notranje prerazporeditve v okviru splošnega pregleda potreb po sredstvih za plačila ob koncu leta in predlagala prerazporeditev 509,8 milijona EUR v tako imenovani skupni prerazporeditvi;

| G. | ker je Parlament v resoluciji z dne 3. julija 2013 sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru in proračuna za leto 2014 pogojil s tem, da Svet zgodaj jeseni sprejme še en predlog spremembe proračuna; |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament v resoluciji z dne 3. julija 2013 sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru in proračuna za leto 2014 pogojil s tem, da Svet zgodaj jeseni sprejme še en predlog spremembe proračuna;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija 25. septembra 2013 predstavila predlog spremembe proračuna št. 8/2013, ki zadeva povečanje sredstev za 3,9 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira na skupno raven, ki je bila predlagana že s predlogom spremembe proračuna št. 2/2013; poudarja, da bo s celovitim sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 8/2013 dosežena zgornja meja za plačila; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija 25. septembra 2013 predstavila predlog spremembe proračuna št. 8/2013, ki zadeva povečanje sredstev za 3,9 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira na skupno raven, ki je bila predlagana že s predlogom spremembe proračuna št. 2/2013; poudarja, da bo s celovitim sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 8/2013 dosežena zgornja meja za plačila;

| 2. | opozarja, da predlog spremembe proračuna št. 8/2013 glede na obveznosti vseh treh institucij iz preteklosti predstavlja drugo tranšo predloga spremembe proračuna št. 2/2013, in sicer kot nujni minimum za izpolnitev pravnih in preteklih obveznosti Unije do konca leta 2013, da se preprečijo finančne kazni in zmanjša raven neporavnanih obveznosti; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da predlog spremembe proračuna št. 8/2013 glede na obveznosti vseh treh institucij iz preteklosti predstavlja drugo tranšo predloga spremembe proračuna št. 2/2013, in sicer kot nujni minimum za izpolnitev pravnih in preteklih obveznosti Unije do konca leta 2013, da se preprečijo finančne kazni in zmanjša raven neporavnanih obveznosti;

| 3. | meni, da bo s celovitim sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 8/2013, kot je Komisija večkrat ponovila, Unija lahko do konca leta 2013 v celoti krila svoje pravne obveznosti; je vseeno zaskrbljen, da bo treba kljub splošnemu povečanju plačil za 11,2 milijarde EUR (predloga spremembe proračuna št. 2/2013 in 8/2013) v naslednje leto prenesti precejšnje število zahtevkov za plačila v približni višini 20 milijard EUR, povezanih s kohezijskimi programi iz obdobja 2007–2013, kot je Komisija priznala na zadnjem medinstitucionalnem srečanju o plačilih 26. septembra 2013; poudarja, da je položaj kritičen, tudi kar zadeva druge programe zunaj razdelka 1b; |
| --- | --- |

3.

meni, da bo s celovitim sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 8/2013, kot je Komisija večkrat ponovila, Unija lahko do konca leta 2013 v celoti krila svoje pravne obveznosti; je vseeno zaskrbljen, da bo treba kljub splošnemu povečanju plačil za 11,2 milijarde EUR (predloga spremembe proračuna št. 2/2013 in 8/2013) v naslednje leto prenesti precejšnje število zahtevkov za plačila v približni višini 20 milijard EUR, povezanih s kohezijskimi programi iz obdobja 2007–2013, kot je Komisija priznala na zadnjem medinstitucionalnem srečanju o plačilih 26. septembra 2013; poudarja, da je položaj kritičen, tudi kar zadeva druge programe zunaj razdelka 1b;

| 4. | opozarja, da je bilo sprejetje predloga spremembe proračuna št. 8/2013 v Svetu del političnega dogovora o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in da je to samo eden od treh pogojev, da Parlament poda soglasje k uredbi o večletnem finančnem okviru, kot je določeno v njegovi resoluciji z dne 3. julija 2013; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je bilo sprejetje predloga spremembe proračuna št. 8/2013 v Svetu del političnega dogovora o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in da je to samo eden od treh pogojev, da Parlament poda soglasje k uredbi o večletnem finančnem okviru, kot je določeno v njegovi resoluciji z dne 3. julija 2013;

| 5. | sprejema zmanjšanje za 14,8 milijona EUR, ki ga je predlagal Svet, vendar samo zato, ker bi ta znesek le dopolnil prvotni znesek 11,2 milijarde EUR iz predloga spremembe proračuna št. 2/2013; v zvezi s tem poudarja, da vztraja pri načelnem stališču, da bi bilo treba posebne instrumente, kot je Solidarnostni sklad EU, financirati z dodatnimi sredstvi, tako obveznostmi kot plačili, ki niso vključena v zgornje meje večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

5.

sprejema zmanjšanje za 14,8 milijona EUR, ki ga je predlagal Svet, vendar samo zato, ker bi ta znesek le dopolnil prvotni znesek 11,2 milijarde EUR iz predloga spremembe proračuna št. 2/2013; v zvezi s tem poudarja, da vztraja pri načelnem stališču, da bi bilo treba posebne instrumente, kot je Solidarnostni sklad EU, financirati z dodatnimi sredstvi, tako obveznostmi kot plačili, ki niso vključena v zgornje meje večletnega finančnega okvira;

| 6. | opominja, da je stališče Sveta v skladu s členom 314(3) PDEU pripravljalni ukrep, ki začne veljati z dnevom sprejetja; opozarja, da je po njegovem mnenju stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013, ki mu ga je posredoval predsedujoči Svetu 31. oktobra 2013, za namene členov 314(3) in 314(4) PDEU veljavno od dneva sprejetja, torej 30. oktobra 2013; zavrača in ne namerava upoštevati priloženega „sklepa“, s katerimi skuša Svet veljavnost svojega stališča o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013 pogojevati s tem, da Parlament odobri sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013; |
| --- | --- |

6.

opominja, da je stališče Sveta v skladu s členom 314(3) PDEU pripravljalni ukrep, ki začne veljati z dnevom sprejetja; opozarja, da je po njegovem mnenju stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013, ki mu ga je posredoval predsedujoči Svetu 31. oktobra 2013, za namene členov 314(3) in 314(4) PDEU veljavno od dneva sprejetja, torej 30. oktobra 2013; zavrača in ne namerava upoštevati priloženega „sklepa“, s katerimi skuša Svet veljavnost svojega stališča o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013 pogojevati s tem, da Parlament odobri sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013;

| 7. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013; |
| --- | --- |

7.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 8/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 8/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 66, 8.3.2013.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana – Gradbeni material – Španija)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, gradbeni material, Španija) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0341/2013),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 31. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) začasno razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 31. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) začasno razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Španija predložila vlogo EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana za finančni prispevek iz ESPG za 630 presežnih delavcev iz 140 podjetij v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II v referenčnem obdobju od 14. junija 2012 do 14. marca 2013, pri čemer naj bi v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG, sodelovalo 300 delavcev, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija predložila vlogo EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana za finančni prispevek iz ESPG za 630 presežnih delavcev iz 140 podjetij v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II v referenčnem obdobju od 14. junija 2012 do 14. marca 2013, pri čemer naj bi v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG, sodelovalo 300 delavcev,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 22. maja 2013, Komisija pa je njeno oceno dala na voljo 16. septembra 2013; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal štiri mesece; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 22. maja 2013, Komisija pa je njeno oceno dala na voljo 16. septembra 2013; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal štiri mesece;

| 3. | ugotavlja, da je imela kriza hude posledice v regiji Comunidad Valenciana, saj je stopnja brezposelnosti v prvem četrtletju 2013 dosegla 29,19 %; pozdravlja dejstvo, da bo regija za odpravo visoke brezposelnosti znova uporabila ESPG; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je imela kriza hude posledice v regiji Comunidad Valenciana, saj je stopnja brezposelnosti v prvem četrtletju 2013 dosegla 29,19 %; pozdravlja dejstvo, da bo regija za odpravo visoke brezposelnosti znova uporabila ESPG;

| 4. | čestita regiji Comunidad Valenciana, da je lahko znova zaprosila za pomoč iz ESPG in jo uporabila za reševanje težav na svojem trgu dela, za katerega je značilno veliko število malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem opozarja, da je ta regija v preteklosti že štirikrat zaprosila za pomoč iz ESPG, in sicer v tekstilnem in keramičnem sektorju, sektorju naravnega kamna in v gradbenem sektorju (3); |
| --- | --- |

4.

čestita regiji Comunidad Valenciana, da je lahko znova zaprosila za pomoč iz ESPG in jo uporabila za reševanje težav na svojem trgu dela, za katerega je značilno veliko število malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem opozarja, da je ta regija v preteklosti že štirikrat zaprosila za pomoč iz ESPG, in sicer v tekstilnem in keramičnem sektorju, sektorju naravnega kamna in v gradbenem sektorju (3);

| 5. | meni, da je odpuščanje delavcev v 140 proizvodnih podjetjih v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II (ES52) povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so privedle do povečanja uvoza drugih nekovinskih mineralnih izdelkov v EU in do zmanjšanja deleža Unije pri proizvodnji teh izdelkov v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

5.

meni, da je odpuščanje delavcev v 140 proizvodnih podjetjih v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II (ES52) povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so privedle do povečanja uvoza drugih nekovinskih mineralnih izdelkov v EU in do zmanjšanja deleža Unije pri proizvodnji teh izdelkov v svetovnem merilu;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele prilagojene ukrepe izvajati 22. avgusta 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele prilagojene ukrepe izvajati 22. avgusta 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 7. | ugotavlja, da španski organi navajajo, da bo po njihovi oceni na podlagi izkušenj s prejšnjimi vlogami za ESPG od vseh delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG, pri ukrepih sodelovalo le 300 delavcev; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo možnost podpore iz ESPG, zlasti za izpopolnjevanje delavcev z osnovno izobrazbo, ki predstavljajo 74,4 % delavcev, ki jim je namenjena pomoč; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da španski organi navajajo, da bo po njihovi oceni na podlagi izkušenj s prejšnjimi vlogami za ESPG od vseh delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG, pri ukrepih sodelovalo le 300 delavcev; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo možnost podpore iz ESPG, zlasti za izpopolnjevanje delavcev z osnovno izobrazbo, ki predstavljajo 74,4 % delavcev, ki jim je namenjena pomoč;

| 8. | ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, vsebuje ukrepe za ponovno vključevanje 300 presežnih delavcev v proces zaposlovanja, med drugim izdelavo profila, poklicno usmerjanje, svetovanje, usposabljanje, intenzivno pomoč pri iskanju zaposlitve, pomoč za podjetništvo, spodbude za iskanje zaposlitve, prispevek za potne stroške, spodbude za iskanje nadomestne zaposlitve in podporo pri ustanavljanju podjetja; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, vsebuje ukrepe za ponovno vključevanje 300 presežnih delavcev v proces zaposlovanja, med drugim izdelavo profila, poklicno usmerjanje, svetovanje, usposabljanje, intenzivno pomoč pri iskanju zaposlitve, pomoč za podjetništvo, spodbude za iskanje zaposlitve, prispevek za potne stroške, spodbude za iskanje nadomestne zaposlitve in podporo pri ustanavljanju podjetja;

| 9. | ugotavlja, da usklajen sveženj predvideva finančne spodbude za iskanje zaposlitve (v pavšalnem znesku 300 EUR), nadomestilo za mobilnost (do 400 EUR) in spodbude za iskanje nove zaposlitve (do 700 EUR); pozdravlja dejstvo, da je celotni znesek za finančne spodbude omejen, tako da je večina prispevka namenjena usposabljanju, svetovanju, pomoči pri iskanju zaposlitve in podpori podjetništvu; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da usklajen sveženj predvideva finančne spodbude za iskanje zaposlitve (v pavšalnem znesku 300 EUR), nadomestilo za mobilnost (do 400 EUR) in spodbude za iskanje nove zaposlitve (do 700 EUR); pozdravlja dejstvo, da je celotni znesek za finančne spodbude omejen, tako da je večina prispevka namenjena usposabljanju, svetovanju, pomoči pri iskanju zaposlitve in podpori podjetništvu;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji, zlasti s sindikati na lokalni ravni (UGT-PV, CCOO-PV) in nepridobitno organizacijo FESMAC, o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da se bosta politika enakosti med ženskami in moškimi in načelo nediskriminacije uporabljala med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji, zlasti s sindikati na lokalni ravni (UGT-PV, CCOO-PV) in nepridobitno organizacijo FESMAC, o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da se bosta politika enakosti med ženskami in moškimi in načelo nediskriminacije uporabljala med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega;

| 11. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj zajema poklicno usposabljanje s poudarkom na sektorjih, kjer obstajajo priložnosti ali bodo verjetno nastale, ter predvideva izpopolnjevanje, namenjeno prihodnjim potrebam proizvajalcev v sektorju, ki se spopada s presežnimi delavci; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj zajema poklicno usposabljanje s poudarkom na sektorjih, kjer obstajajo priložnosti ali bodo verjetno nastale, ter predvideva izpopolnjevanje, namenjeno prihodnjim potrebam proizvajalcev v sektorju, ki se spopada s presežnimi delavci;

| 13. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so španske oblasti potrdile, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih pravil in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so španske oblasti potrdile, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih pravil in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 14. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva iz ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

14.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva iz ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 15. | poudarja, da je treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da bo ta sklad podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v stabilno zaposlitev; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da bo ta sklad podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v stabilno zaposlitev; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 16. | pozdravlja dogovor Sveta o tem, da se v uredbo o ESPG za obdobje 2014–2020 znova vnese merilo za uporabo sklada zaradi krize, ki omogoča finančno pomoč delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, poleg tistih, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dogovor Sveta o tem, da se v uredbo o ESPG za obdobje 2014–2020 znova vnese merilo za uporabo sklada zaradi krize, ki omogoča finančno pomoč delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, poleg tistih, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov;

| 17. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

17.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Vloge EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana; EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana in EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana gradnja stavb.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, gradbeni material, Španija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/708/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Program Erasmus za vse ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“: Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0788),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0436/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0405/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 154.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Program Ustvarjalna Evropa ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0785),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 166(4), 167(5) in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 166(4), 167(5) in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0435/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0011/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 35.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Program „Evropa za državljane“ ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku uredbe Sveta o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2016/C 436/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (12557/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (12557/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0307/2013),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 81(1) in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81(1) in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0424/2012),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek uredbe Sveta;

| 2. | odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta

Evropski parlament ponovno potrjuje svoje prepričanje, da ta uredba uresničuje cilje, povezane s kulturo in zgodovino, kot je zapisano v členu 167 PDEU. Zato bi bilo treba za ta dosje uporabiti dvojno pravno podlago, ki vključuje redni zakonodajni postopek. Edini razlog, zakaj je opustil svoje stališče o dvojni pravni podlagi in zahtevo po soodločanju ter sprejel postopek odobritve – v skladu s predlogom Komisije, ki temelji na členu 352 PDEU –, je bila njegova želja preprečiti, da bi se postopek znašel na mrtvi točki in bi zato prišlo do zamude pri začetku veljavnosti programa. Evropski parlament odločno poudarja, da ne bo dovolil, da bi se podobne razmere ponovile.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Instrument za povezovanje Evrope ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0665/3),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0374/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0021/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 116.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Vseevropsko prometno omrežje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0650/3),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0375/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. junija 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. junija 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0012/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 130.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Kmetijska in ribiška statistika ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0724),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0397/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0148/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi določenih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Sporazum o vladnih nabavah ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 436/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07917/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07917/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (07918/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (07918/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0180/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0339/2013),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Varstvo in uporaba čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Evropske unije (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 436/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12713/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12713/2013),

| — | ob upoštevanju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer (12713/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer (12713/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0304/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0356/2013),

| 1. | odobri sprejetje spremembe 25. in 26. člena Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

odobri sprejetje spremembe 25. in 26. člena Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Evropske unije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Dopolnilni raziskovalni program za projekt ITER (2014–2018) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o sprejetju dopolnilnega raziskovalnega programa za projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 436/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0931),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju zahteve za mnenje, ki jo je prejel od Sveta (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za mnenje, ki jo je prejel od Sveta (C7-0032/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A7-0211/2013),

| A. | ker Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo Evropskemu parlamentu še vedno ne omogoča, da bi imel vlogo sozakonodajalca, |
| --- | --- |

A.

ker Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo Evropskemu parlamentu še vedno ne omogoča, da bi imel vlogo sozakonodajalca,

| 1. | daje pozitivno mnenje o predlogu Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o predlogu Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Potrjena je zavezanost Unije Sporazumu o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo za skupno izvajanje projekta ITER

   (1)

  („sporazum ITER“). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Potrjena je zavezanost Unije Sporazumu o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo za skupno izvajanje projekta ITER

   (1)

  („sporazum ITER“).

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Sporazum o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER (v nadaljnjem besedilu:
  Sporazum ITER) so 21. novembra 2006 podpisale Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom), Ljudska republika Kitajska, Republika Indija, Japonska, Republika Koreja, Ruska federacija in Združene države Amerike. S Sporazumom ITER se ustanavlja Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (v nadaljnjem besedilu: Organizacija ITER), ki je v celoti odgovorna za izgradnjo, delovanje, uporabo in deaktivacijo objektov ITER. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Sporazum o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER (v nadaljnjem besedilu:
  Sporazum ITER) so 21. novembra 2006 podpisale Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom), Ljudska republika Kitajska, Republika Indija, Japonska, Republika Koreja, Ruska federacija in Združene države Amerike. S Sporazumom ITER se ustanavlja Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (v nadaljnjem besedilu: Organizacija ITER), ki je v celoti odgovorna za izgradnjo, delovanje, uporabo in deaktivacijo objektov ITER.

| (1) | Sporazum ITER so 21. novembra 2006 podpisale Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom), Ljudska republika Kitajska, Republika Indija, Japonska, Republika Koreja, Ruska federacija in Združene države Amerike. S Sporazumom ITER se ustanavlja Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (v nadaljnjem besedilu: Organizacija ITER), ki je v celoti odgovorna za izgradnjo, delovanje, uporabo in deaktivacijo objektov ITER. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum ITER so 21. novembra 2006 podpisale Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom), Ljudska republika Kitajska, Republika Indija, Japonska, Republika Koreja, Ruska federacija in Združene države Amerike. S Sporazumom ITER se ustanavlja Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (v nadaljnjem besedilu: Organizacija ITER), ki je v celoti odgovorna za izgradnjo, delovanje, uporabo in deaktivacijo objektov ITER.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V okviru pogajanj za pridobitev podpore drugih podpisnic ITER pri določitvi lokacije za ITER v Evropi sta leta 2007 Evropska skupnost za atomsko energijo in Vlada Japonske sklenili sporazum o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije, ki je določil dopolnilne skupne dejavnosti raziskav fuzije na ozemlju Japonske, da se zagotovi hiter zagon zelo učinkovitega delovanja ITER. Dejavnosti širšega pristopa in druge dejavnosti, povezane z ITER, se usmerjajo prek Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije. Financiranje dejavnosti širšega pristopa se zagotavlja predvsem s stvarnimi prispevki nekaterih članic Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, preostali del prispevka Euratoma pa se krije iz proračuna Euratoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V okviru pogajanj za pridobitev podpore drugih podpisnic ITER pri določitvi lokacije za ITER v Evropi sta leta 2007 Evropska skupnost za atomsko energijo in Vlada Japonske sklenili sporazum o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije, ki je določil dopolnilne skupne dejavnosti raziskav fuzije na ozemlju Japonske, da se zagotovi hiter zagon zelo učinkovitega delovanja ITER. Dejavnosti širšega pristopa in druge dejavnosti, povezane z ITER, se usmerjajo prek Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije. Financiranje dejavnosti širšega pristopa se zagotavlja predvsem s stvarnimi prispevki nekaterih članic Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, preostali del prispevka Euratoma pa se krije iz proračuna Euratoma.

| (3) | V okviru pogajanj za pridobitev podpore drugih podpisnic ITER pri določitvi lokacije za ITER v Evropi sta leta 2007 Evropska skupnost za atomsko energijo in Vlada Japonske sklenili sporazum o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije, ki je določil dopolnilne skupne dejavnosti raziskav fuzije na ozemlju Japonske, da se zagotovi hiter zagon zelo učinkovitega delovanja ITER. Dejavnosti širšega pristopa in druge dejavnosti, povezane z ITER, se usmerjajo prek Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije. Financiranje dejavnosti širšega pristopa se zagotavlja predvsem s stvarnimi prispevki nekaterih članic Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, preostali del prispevka Euratoma pa se krije iz proračuna Euratoma.
  Časovni načrt za uresničitev fuzijske energije iz leta 2012 v okviru Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) ugotavlja potrebo po stalni finančni podpori ključnih projektov ter raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na ključnih področjih vse do datuma začetka delovanja ITER, z namenom, da bi izpolnili znanstvene in tehnološke izzive, ki vodijo v uresničitev fuzijske energije. |
| --- | --- |

(3)

V okviru pogajanj za pridobitev podpore drugih podpisnic ITER pri določitvi lokacije za ITER v Evropi sta leta 2007 Evropska skupnost za atomsko energijo in Vlada Japonske sklenili sporazum o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije, ki je določil dopolnilne skupne dejavnosti raziskav fuzije na ozemlju Japonske, da se zagotovi hiter zagon zelo učinkovitega delovanja ITER. Dejavnosti širšega pristopa in druge dejavnosti, povezane z ITER, se usmerjajo prek Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije. Financiranje dejavnosti širšega pristopa se zagotavlja predvsem s stvarnimi prispevki nekaterih članic Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, preostali del prispevka Euratoma pa se krije iz proračuna Euratoma.
  Časovni načrt za uresničitev fuzijske energije iz leta 2012 v okviru Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) ugotavlja potrebo po stalni finančni podpori ključnih projektov ter raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na ključnih področjih vse do datuma začetka delovanja ITER, z namenom, da bi izpolnili znanstvene in tehnološke izzive, ki vodijo v uresničitev fuzijske energije.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za obdobje po letu 2013 je Komisija v svojem sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“ predlagala, da se
  projekt ITER
  financira zunaj večletnega finančnega okvira. Zato je treba za obdobje od leta 2014 do leta 2018 vzpostaviti dopolnilni raziskovalni program za projekt ITER. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za obdobje po letu 2013 je Komisija v svojem sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“ predlagala, da se
  projekt ITER
  financira zunaj večletnega finančnega okvira. Zato je treba za obdobje od leta 2014 do leta 2018 vzpostaviti dopolnilni raziskovalni program za projekt ITER.

| (5) | S pravočasno uresničitvijo zastavljenih ciljev glede izgradnje in izkoriščanja bi moral
  projekt ITER
  utrditi vodilni položaj Unije na področju fuzije. |
| --- | --- |

(5)

S pravočasno uresničitvijo zastavljenih ciljev glede izgradnje in izkoriščanja bi moral
  projekt ITER
  utrditi vodilni položaj Unije na področju fuzije.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Dopolnilni raziskovalni program za
  projekt ITER
  je treba financirati s prispevki držav članic na podlagi vpoklicne stopnje, ki velja za bruto nacionalni dohodek (BND) vsake države članice, kot je opredeljen za izračun lastnega prispevka sredstev iz BND v splošni proračun Evropske unije
  .
  Ti prispevki se vplačajo v splošni proračun Evropske unije in dodelijo navedenemu programu.
  Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma, bi tudi morale biti sposobne prispevati k 
  navedenemu
  programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Dopolnilni raziskovalni program za
  projekt ITER
  je treba financirati s prispevki držav članic na podlagi vpoklicne stopnje, ki velja za bruto nacionalni dohodek (BND) vsake države članice, kot je opredeljen za izračun lastnega prispevka sredstev iz BND v splošni proračun Evropske unije
  .
  Ti prispevki se vplačajo v splošni proračun Evropske unije in dodelijo navedenemu programu.
  Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma, bi tudi morale biti sposobne prispevati k 
  navedenemu
  programu.

| (6) | Kljub ukrepom za obvladovanje stroškov, ki bi jih bilo treba še naprej izvajati, je
  projekt ITER
  zaradi svoje tehnološke narave, velikega obsega in tehnološkega tveganja lahko še naprej izpostavljen prekoračitvam stroškov. Morebitne prekoračitve nad najvišjim zneskom iz člena 2 ne bi smele vplivati na druge projekte, financirane iz proračuna Unije, zlasti tistih iz razdelka 1A proračuna za raziskave (Obzorje 2020) in bi jih bilo treba po potrebi financirati z dodatnimi viri nad zgornjimi mejami
  . Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma, bi tudi morale biti sposobne prispevati k 
  dopolnilnemu raziskovalnemu
  programu. |
| --- | --- |

(6)

Kljub ukrepom za obvladovanje stroškov, ki bi jih bilo treba še naprej izvajati, je
  projekt ITER
  zaradi svoje tehnološke narave, velikega obsega in tehnološkega tveganja lahko še naprej izpostavljen prekoračitvam stroškov. Morebitne prekoračitve nad najvišjim zneskom iz člena 2 ne bi smele vplivati na druge projekte, financirane iz proračuna Unije, zlasti tistih iz razdelka 1A proračuna za raziskave (Obzorje 2020) in bi jih bilo treba po potrebi financirati z dodatnimi viri nad zgornjimi mejami
  . Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma, bi tudi morale biti sposobne prispevati k 
  dopolnilnemu raziskovalnemu
  programu.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Evropski parlament in Svet bi moralasoglašati, da bi se bilo treba izogniti vsakemu odlašanju ali prenašanju neizpolnjenih odobritev plačil v zvezi s projektom ITER, in bi se morali zavezati k sodelovanju za preprečitev tovrstnih situacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Evropski parlament in Svet bi moralasoglašati, da bi se bilo treba izogniti vsakemu odlašanju ali prenašanju neizpolnjenih odobritev plačil v zvezi s projektom ITER, in bi se morali zavezati k sodelovanju za preprečitev tovrstnih situacij.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | V skladu s pozivom v prednostnih nalogah, predlaganih v okviru načrta za fuzijo iz Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz leta 2012, bi moral imeti projekt „Joint European Torus“ (JET) ključno vlogo v energetskem prehodu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

V skladu s pozivom v prednostnih nalogah, predlaganih v okviru načrta za fuzijo iz Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz leta 2012, bi moral imeti projekt „Joint European Torus“ (JET) ključno vlogo v energetskem prehodu.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se financira s prispevkom največ 2 573  milijonov EUR (v tekočih vrednostih)
  v skladu s členom 3
  . | Program se financira s prispevkom največ 2 573  milijonov EUR (v tekočih vrednostih)
  dodatno in čez zgornje meje večletnega finančnega okvira, in sicer zunaj razdelka 1A, ter poleg proračuna za okvirni program Obzorje 2020, za okvirni program Euratom ali za druge programe Unije, obenem pa se ohranijo popolna pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta. Zato bi bilo treba za program nameniti zadosti finančnih sredstev, da bi ga Unija lahko izvajala, pri čemer je treba v večletnem finančnem okviru tudi določiti jasno razmejen najvišji znesek za prispevke iz proračuna Unije za obdobje 2014–2018
  .
  Morebitne prekoračitve tega najvišjega zneska ne vplivajo na dodelitve iz proračuna za druge projekte in se po potrebi financirajo s povečanjem zgornje meje večletnega finančnega okvira ali z dodatnimi viri nad zgornjimi mejami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program se financira s prispevkom največ 2 573  milijonov EUR (v tekočih vrednostih)
  v skladu s členom 3
  .

Program se financira s prispevkom največ 2 573  milijonov EUR (v tekočih vrednostih)
  dodatno in čez zgornje meje večletnega finančnega okvira, in sicer zunaj razdelka 1A, ter poleg proračuna za okvirni program Obzorje 2020, za okvirni program Euratom ali za druge programe Unije, obenem pa se ohranijo popolna pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta. Zato bi bilo treba za program nameniti zadosti finančnih sredstev, da bi ga Unija lahko izvajala, pri čemer je treba v večletnem finančnem okviru tudi določiti jasno razmejen najvišji znesek za prispevke iz proračuna Unije za obdobje 2014–2018
  .
  Morebitne prekoračitve tega najvišjega zneska ne vplivajo na dodelitve iz proračuna za druge projekte in se po potrebi financirajo s povečanjem zgornje meje večletnega finančnega okvira ali z dodatnimi viri nad zgornjimi mejami.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se financira
  s prispevki držav članic na podlagi vpoklicne stopnje, ki velja za bruto nacionalni dohodek (BND) vsake države članice, kot je opredeljen za izračun lastnega prispevka
  sredstev
  iz BND v splošni proračun Evropske
  unije.
  Ti prispevki se štejejo za zunanje namenske prejemke programa v skladu s [členom XX Uredbe (EU) št. XX/2012 Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba]]. | Program se financira
  iz lastnih
  sredstev Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program se financira
  s prispevki držav članic na podlagi vpoklicne stopnje, ki velja za bruto nacionalni dohodek (BND) vsake države članice, kot je opredeljen za izračun lastnega prispevka
  sredstev
  iz BND v splošni proračun Evropske
  unije.
  Ti prispevki se štejejo za zunanje namenske prejemke programa v skladu s [členom XX Uredbe (EU) št. XX/2012 Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba]].

Program se financira
  iz lastnih
  sredstev Unije.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma (v nadaljnjem besedilu: pridružene države), lahko
  tudi
  prispevajo k programu. | Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma (v nadaljnjem besedilu: pridružene države), lahko prispevajo k programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma (v nadaljnjem besedilu: pridružene države), lahko
  tudi
  prispevajo k programu.

Tretje države, ki so z Euratomom sklenile sporazum o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije, ki povezuje njihove raziskovalne programe s programi Euratoma (v nadaljnjem besedilu: pridružene države), lahko prispevajo k programu.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija do 30. junija 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno oceno o napredku programa predloži v mnenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija do 30. junija 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno oceno o napredku programa predloži v mnenje.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. | 1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti
  ali napake
  , izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.
  Komisija uvede tudi primerne ukrepe, s katerimi zagotovi ustrezen nadzor tveganja in preprečevanje prekoračitev stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti
  ali napake
  , izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.
  Komisija uvede tudi primerne ukrepe, s katerimi zagotovi ustrezen nadzor tveganja in preprečevanje prekoračitev stroškov.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov ter pregledov in preveritvenih obiskov na kraju samem pri vseh upravičencih do subvencij, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega sklepa. | 2.   
  Evropski parlament,
  Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov ter pregledov in preveritvenih obiskov na kraju samem pri vseh upravičencih do subvencij, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega sklepa.
  Glede na razsežnost in pretekle hude pomanjkljivosti projekta ITER bo potreben natančen nadzor Parlamenta kot proračunskega organa in organa, odgovornega za razrešnico, Komisija pa ga redno obvešča o razvoju programa, predvsem o stroških in izvajanju časovnega načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov ter pregledov in preveritvenih obiskov na kraju samem pri vseh upravičencih do subvencij, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega sklepa.

2.   
  Evropski parlament,
  Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov ter pregledov in preveritvenih obiskov na kraju samem pri vseh upravičencih do subvencij, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega sklepa.
  Glede na razsežnost in pretekle hude pomanjkljivosti projekta ITER bo potreben natančen nadzor Parlamenta kot proračunskega organa in organa, odgovornega za razrešnico, Komisija pa ga redno obvešča o razvoju programa, predvsem o stroških in izvajanju časovnega načrta.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o dodelitvi sredstev, v sklepih o dodelitvi sredstev in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. | Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o dodelitvi sredstev, v sklepih o dodelitvi sredstev in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.
  Rezultati teh revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem se posredujejo Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o dodelitvi sredstev, v sklepih o dodelitvi sredstev in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o dodelitvi sredstev, v sklepih o dodelitvi sredstev in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.
  Rezultati teh revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem se posredujejo Evropskemu parlamentu.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Priloga – Znanstveni in tehnološki cilj – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prva prednostna naloga v okviru strategije za dosego cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega eksperimentalnega objekta, ki dokazuje znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), ki ji bo sledila izgradnja predstavitvene fuzijske elektrarne. | Prva prednostna naloga v okviru strategije za dosego cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega eksperimentalnega objekta, ki dokazuje znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), ki ji bo sledila izgradnja predstavitvene fuzijske elektrarne.
  Upoštevati bi bilo treba prednostne naloge, predlagane v načrtu za fuzijo iz Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz leta 2012, s čimer bi zagotovili, da bo imel ITER ključno vlogo v energetskem prehodu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Prva prednostna naloga v okviru strategije za dosego cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega eksperimentalnega objekta, ki dokazuje znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), ki ji bo sledila izgradnja predstavitvene fuzijske elektrarne.

Prva prednostna naloga v okviru strategije za dosego cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega eksperimentalnega objekta, ki dokazuje znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), ki ji bo sledila izgradnja predstavitvene fuzijske elektrarne.
  Upoštevati bi bilo treba prednostne naloge, predlagane v načrtu za fuzijo iz Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz leta 2012, s čimer bi zagotovili, da bo imel ITER ključno vlogo v energetskem prehodu.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Priloga – Znanstveni in tehnološki cilj – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Zagotoviti je treba prikaz konkurenčne proizvodnje električne energije do leta 2050. Glede na ta cilj Komisija redno pregleduje program in pripravlja letna poročila o napredku, pri čemer upošteva fizikalne, tehnološke, proračunske in varnostne izzive. Komisija v svojem poročilu pripravi analizo morebitnih vplivov na tri glavne faze ter načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, pri čemer opredeli prednostne naloge glede na koristi, tveganja in stroške pri doseganju ciljev komercialne fuzije. Komisija mora preučiti možnost uvedbe sistema zgodnjega opozarjanja za namene ugotavljanja tveganj in njihove hitrejše blažitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zagotoviti je treba prikaz konkurenčne proizvodnje električne energije do leta 2050. Glede na ta cilj Komisija redno pregleduje program in pripravlja letna poročila o napredku, pri čemer upošteva fizikalne, tehnološke, proračunske in varnostne izzive. Komisija v svojem poročilu pripravi analizo morebitnih vplivov na tri glavne faze ter načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, pri čemer opredeli prednostne naloge glede na koristi, tveganja in stroške pri doseganju ciljev komercialne fuzije. Komisija mora preučiti možnost uvedbe sistema zgodnjega opozarjanja za namene ugotavljanja tveganj in njihove hitrejše blažitve.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Priloga – Utemeljitev – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne energetske oskrbe za Unijo. Uspešen razvoj fuzije bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna. | Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne energetske oskrbe za Unijo. Uspešen razvoj fuzije bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna.
  Izkoriščanje fuzijske energije je zelo obetaven cilj, toda tudi velik izziv, saj je treba rešiti še nekaj fizikalnih in inženirskih vprašanj, da bi lahko dosegli napredek pri prikazu izvedljivosti fuzije. Da bi se na najboljši način spopadli s temi izzivi, je bistveno, da Unija po vseh svojih močeh podpira in izkorišča prizadevanja v okviru projekta JET ter tako pomaga premostiti vse vrzeli v znanju in izkušnjah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne energetske oskrbe za Unijo. Uspešen razvoj fuzije bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna.

Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne energetske oskrbe za Unijo. Uspešen razvoj fuzije bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna.
  Izkoriščanje fuzijske energije je zelo obetaven cilj, toda tudi velik izziv, saj je treba rešiti še nekaj fizikalnih in inženirskih vprašanj, da bi lahko dosegli napredek pri prikazu izvedljivosti fuzije. Da bi se na najboljši način spopadli s temi izzivi, je bistveno, da Unija po vseh svojih močeh podpira in izkorišča prizadevanja v okviru projekta JET ter tako pomaga premostiti vse vrzeli v znanju in izkušnjah.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Priloga – Dejavnosti – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotovitev prispevka Euratoma Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER, vključno z raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi, ki so potrebne za pripravo podlage za naročanje sestavnih delov ITER in naročanje testnih modulov oblog ITER; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

zagotovitev prispevka Euratoma Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER, vključno z raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi, ki so potrebne za pripravo podlage za naročanje sestavnih delov ITER in naročanje testnih modulov oblog ITER;

| (a) | zagotovitev prispevka Euratoma Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER, vključno z raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi, ki so potrebne za pripravo podlage za naročanje sestavnih delov ITER in naročanje testnih modulov oblog ITER
  , ter priprava predlogov morebitnih izboljšav pri upravljanju programa
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev prispevka Euratoma Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER, vključno z raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi, ki so potrebne za pripravo podlage za naročanje sestavnih delov ITER in naročanje testnih modulov oblog ITER
  , ter priprava predlogov morebitnih izboljšav pri upravljanju programa
  ;

Sprememba 19

Predlog sklepa

Priloga 1 – Dejavnosti – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | po potrebi druge dejavnosti za pripravo podlage za načrtovanje predstavitvenega reaktorja in z njim povezanih objektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

po potrebi druge dejavnosti za pripravo podlage za načrtovanje predstavitvenega reaktorja in z njim povezanih objektov.

| (c) | po potrebi druge dejavnosti za pripravo podlage za načrtovanje predstavitvenega reaktorja in z njim povezanih objektov
  , zlasti tiste, ki so potrebne za ustrezno rešitev preostalih vprašanj glede gradnje in delovanja elektrarne DEMO
  .
  To vključuje zagotavljanje nepretrganega izkoriščanja zmogljivosti JET vse do datuma začetka polnega delovanja ITER. Spodbujajo se standardne rešitve, da bi jih lahko v čim večji meri ponovno uporabili pri izgradnji komercialnih elektrarn. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi druge dejavnosti za pripravo podlage za načrtovanje predstavitvenega reaktorja in z njim povezanih objektov
  , zlasti tiste, ki so potrebne za ustrezno rešitev preostalih vprašanj glede gradnje in delovanja elektrarne DEMO
  .
  To vključuje zagotavljanje nepretrganega izkoriščanja zmogljivosti JET vse do datuma začetka polnega delovanja ITER. Spodbujajo se standardne rešitve, da bi jih lahko v čim večji meri ponovno uporabili pri izgradnji komercialnih elektrarn.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Priloga 2 – Dejavnosti – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | izvajanje industrijske politike, ki bo znala pritegniti industrijo, vključno z malimi in srednjimi podjetji, s čimer bi spodbujali konkurenco in pripravili evropski sistem na fuzijski vek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

izvajanje industrijske politike, ki bo znala pritegniti industrijo, vključno z malimi in srednjimi podjetji, s čimer bi spodbujali konkurenco in pripravili evropski sistem na fuzijski vek.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Priloga 1 – Dejavnosti – odstavek 2 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | vključevanje industrije, vključno s specializiranimi malimi in srednjimi podjetji, v karseda veliki meri in od čim zgodnejše faze dalje, da bi razvili in potrdili zanesljive standardne rešitve in opremo. To bo prispevalo k uresničitvi programa znotraj proračunskega okvira; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

vključevanje industrije, vključno s specializiranimi malimi in srednjimi podjetji, v karseda veliki meri in od čim zgodnejše faze dalje, da bi razvili in potrdili zanesljive standardne rešitve in opremo. To bo prispevalo k uresničitvi programa znotraj proračunskega okvira;

Sprememba 22

Predlog sklepa

Priloga 1 – Dejavnosti – odstavek 2 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | spodbujanje razpoložljivosti usposobljene in izkušene delovne sile in znanstvenikov, kar je ključno za uspeh fuzije. Nadgradnjo projekta ITER morajo spremljati specifični ukrepi za podpiranje usposabljanja in izobraževanja v zvezi z znanostjo in tehnologijo na področju fuzije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cc)

spodbujanje razpoložljivosti usposobljene in izkušene delovne sile in znanstvenikov, kar je ključno za uspeh fuzije. Nadgradnjo projekta ITER morajo spremljati specifični ukrepi za podpiranje usposabljanja in izobraževanja v zvezi z znanostjo in tehnologijo na področju fuzije;

Sprememba 23

Predlog sklepa

Priloga 1 – Dejavnosti – odstavek 2 – točka c d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cd) | razvoj programa obveščanja za državljane Unije, da bodo v celoti obveščeni in vključeni v posvetovanja o izzivih, tveganjih in varnosti v zvezi z jedrsko fuzijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cd)

razvoj programa obveščanja za državljane Unije, da bodo v celoti obveščeni in vključeni v posvetovanja o izzivih, tveganjih in varnosti v zvezi z jedrsko fuzijo.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Priloga 1 – Dejavnosti – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| O podrobnih delovnih programih za izvajanje zgornjih dejavnosti bo vsako leto odločal upravni odbor. | O podrobnih delovnih programih za izvajanje zgornjih dejavnosti bo vsako leto odločal upravni odbor Fuzije za energijo

  , ki bo z njimi seznanil Evropski parlament, Svet in Komisijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

O podrobnih delovnih programih za izvajanje zgornjih dejavnosti bo vsako leto odločal upravni odbor.

O podrobnih delovnih programih za izvajanje zgornjih dejavnosti bo vsako leto odločal upravni odbor Fuzije za energijo

  , ki bo z njimi seznanil Evropski parlament, Svet in Komisijo
  .

---

(1)  

  UL L 358, 16.12.2006, str. 62.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje program Obzorje 2020 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 436/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0812),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju zaprosila Sveta za mnenje (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaprosila Sveta za mnenje (C7-0009/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za pravne zadeve (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za pravne zadeve (A7-0407/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | S podpiranjem jedrskih raziskav bo program Skupnosti za raziskave in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, sprejetega z Uredbo (EU XX/XXXX z dne [....] (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

S podpiranjem jedrskih raziskav bo program Skupnosti za raziskave in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, sprejetega z Uredbo (EU XX/XXXX z dne [....] (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora.

| (3) | S podpiranjem jedrskih raziskav
  in inovacijske odličnosti
  bo program Skupnosti za raziskave in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, sprejetega z Uredbo (EU ../... z dne [....] (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora
  in pomagal pri izvajanju strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET)
  .
  Poleg tega bi si morali v okviru programa Euratoma prizadevati za nadaljnjo uporabo strukturnih skladov za jedrske raziskave in zagotoviti uskladitev sredstev z raziskovalnimi prednostnimi nalogami Skupnosti, ne da bi pri tem ogrozili načelo odličnosti. |
| --- | --- |

(3)

S podpiranjem jedrskih raziskav
  in inovacijske odličnosti
  bo program Skupnosti za raziskave in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, sprejetega z Uredbo (EU ../... z dne [....] (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora
  in pomagal pri izvajanju strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET)
  .
  Poleg tega bi si morali v okviru programa Euratoma prizadevati za nadaljnjo uporabo strukturnih skladov za jedrske raziskave in zagotoviti uskladitev sredstev z raziskovalnimi prednostnimi nalogami Skupnosti, ne da bi pri tem ogrozili načelo odličnosti.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | V okviru sedmega okvirnega programa Euratoma so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje na področju jedrske znanosti in tehnologije (od leta 2007 do leta 2011). Te so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGDTP) in večdisciplinarna evropska pobuda za raziskave vplivov pri nizkih izpostavljenostih (MELODI). Pobudi SNETP in IGDTP sta skladni s cilji načrta SET. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

V okviru sedmega okvirnega programa Euratoma so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje na področju jedrske znanosti in tehnologije (od leta 2007 do leta 2011). Te so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGDTP) in večdisciplinarna evropska pobuda za raziskave vplivov pri nizkih izpostavljenostih (MELODI). Pobudi SNETP in IGDTP sta skladni s cilji načrta SET.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Ne glede na možni vpliv jedrske energije na oskrbo z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče ogrožajo zdravje ljudi. Zato je treba v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski zaščiti, in kadar je potrebno, varnostnim vidikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Ne glede na možni vpliv jedrske energije na oskrbo z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče ogrožajo zdravje ljudi. Zato je treba v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski zaščiti, in kadar je potrebno, varnostnim vidikom.

| (4) | Ne glede na možni vpliv jedrske energije na oskrbo z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče
  , razširjanje jedrskega orožja in zlonamerna dejanja, vključno s terorizmom,

  ogrozijo zdravje ljudi. Zato bi bilo treba v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski zaščiti, in kadar je potrebno, varnostnim vidikom
  v okviru Skupnega raziskovalnega središča (JRC). Pozornost bi bilo treba posvetiti tudi tretjim državam, ki mejijo na Unijo, in čezmejnim vidikom jedrske varnosti, ki poudarjajo dodano vrednost Unije. |
| --- | --- |

(4)

Ne glede na možni vpliv jedrske energije na oskrbo z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče
  , razširjanje jedrskega orožja in zlonamerna dejanja, vključno s terorizmom,

  ogrozijo zdravje ljudi. Zato bi bilo treba v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski zaščiti, in kadar je potrebno, varnostnim vidikom
  v okviru Skupnega raziskovalnega središča (JRC). Pozornost bi bilo treba posvetiti tudi tretjim državam, ki mejijo na Unijo, in čezmejnim vidikom jedrske varnosti, ki poudarjajo dodano vrednost Unije.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Evropska industrijska pobuda za trajnostno jedrsko energijo (ESNII) je usmerjena na vzpostavitev hitrih nevtronskih reaktorjev četrte generacije z zaprtim gorivnim ciklusom do leta 2040. Vključuje tri velike projekte: prototipni reaktor ASTRID (hlajen z natrijem), poskusni reaktor ALLEGRO (hlajen s plinom) in pilotna naprava reaktorja MYRRHA (hlajenega s svincem). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Evropska industrijska pobuda za trajnostno jedrsko energijo (ESNII) je usmerjena na vzpostavitev hitrih nevtronskih reaktorjev četrte generacije z zaprtim gorivnim ciklusom do leta 2040. Vključuje tri velike projekte: prototipni reaktor ASTRID (hlajen z natrijem), poskusni reaktor ALLEGRO (hlajen s plinom) in pilotna naprava reaktorja MYRRHA (hlajenega s svincem).

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Ker imajo vse države članice jedrske objekte ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti za medicinske namene, je Svet v svojih sklepih z dne 2. decembra 2008 prepoznal nenehno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju, pridobljenim zlasti z ustreznim izobraževanjem in usposabljanjem, ki sta povezana z raziskavami
  in
  se
  usklajujeta
  na ravni Skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Ker imajo vse države članice jedrske objekte ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti za medicinske namene, je Svet v svojih sklepih z dne 2. decembra 2008 prepoznal nenehno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju, pridobljenim zlasti z ustreznim izobraževanjem in usposabljanjem, ki sta povezana z raziskavami
  in
  se
  usklajujeta
  na ravni Skupnosti.

| (5) | Ker imajo vse države članice jedrske objekte ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti za medicinske namene, je Svet v svojih sklepih z dne 2. decembra 2008 prepoznal nenehno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju, pridobljenim zlasti z ustreznim izobraževanjem in usposabljanjem, ki sta povezana z raziskavami
  , ter z boljšimi delovnimi pogoji, ki
  se
  usklajujejo
  na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Ker imajo vse države članice jedrske objekte ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti za medicinske namene, je Svet v svojih sklepih z dne 2. decembra 2008 prepoznal nenehno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju, pridobljenim zlasti z ustreznim izobraževanjem in usposabljanjem, ki sta povezana z raziskavami
  , ter z boljšimi delovnimi pogoji, ki
  se
  usklajujejo
  na ravni Skupnosti.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER se je Skupnost odločila za sodelovanje v izgradnji in prihodnjem izkoriščanju ITER. Prispevek Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: fuzija za energijo), ustanovljenega z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007. Dejavnosti fuzije za energijo, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim zakonodajnim aktom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER se je Skupnost odločila za sodelovanje v izgradnji in prihodnjem izkoriščanju ITER. Prispevek Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: fuzija za energijo), ustanovljenega z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007. Dejavnosti fuzije za energijo, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim zakonodajnim aktom.

| (6) | S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER se je Skupnost odločila za sodelovanje v izgradnji in prihodnjem izkoriščanju ITER. Prispevek Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: fuzija za energijo), ustanovljenega z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007. Dejavnosti fuzije za energijo, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim zakonodajnim aktom
  , s katerim bo zagotovljeno financiranje projekta ITER v sklopu večletnega finančnega okvira, določen pa bo tudi jasno razmejen najvišji znesek za prispevek iz proračuna Unije za obdobje 2014–2018. |
| --- | --- |

(6)

S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER se je Skupnost odločila za sodelovanje v izgradnji in prihodnjem izkoriščanju ITER. Prispevek Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: fuzija za energijo), ustanovljenega z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007. Dejavnosti fuzije za energijo, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim zakonodajnim aktom
  , s katerim bo zagotovljeno financiranje projekta ITER v sklopu večletnega finančnega okvira, določen pa bo tudi jasno razmejen najvišji znesek za prispevek iz proračuna Unije za obdobje 2014–2018.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Da bi dopolnili druge prednostne naloge Unije za prihodnja desetletja, bi moral okvir za raziskovalne dejavnosti na področju jedrske fisije v okviru programa Euratoma podpreti obstoječe cilje in predloge Unije, kot sta načrt SET in energetski načrt za leto 2050. Podpreti bi moral tudi pobudo ESNII. Poleg tega bi moral, kolikor je to mogoče, dopolniti širše predloge Unije v smislu sodelovanja s tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Da bi dopolnili druge prednostne naloge Unije za prihodnja desetletja, bi moral okvir za raziskovalne dejavnosti na področju jedrske fisije v okviru programa Euratoma podpreti obstoječe cilje in predloge Unije, kot sta načrt SET in energetski načrt za leto 2050. Podpreti bi moral tudi pobudo ESNII. Poleg tega bi moral, kolikor je to mogoče, dopolniti širše predloge Unije v smislu sodelovanja s tretjimi državami.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja. Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva preusmeritev evropskega fuzijskega programa. Večji poudarek je treba nameniti dejavnostim v podporo ITER.
  To racionalizacijo je treba doseči brez ogrožanja
  vodilne vloge Evrope v fuzijski znanstveni skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja. Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva preusmeritev evropskega fuzijskega programa. Večji poudarek je treba nameniti dejavnostim v podporo ITER.
  To racionalizacijo je treba doseči brez ogrožanja
  vodilne vloge Evrope v fuzijski znanstveni skupnosti.

| (7) | Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja
  ter še naprej podpirati dejavnosti obstoječih povezanih in pomožnih projektov, kot je Joint European Torus (JET).
  Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva preusmeritev evropskega fuzijskega programa. Večji poudarek bi bilo treba nameniti dejavnostim v podporo ITER
  , tudi zagotavljanju njegovega financiranja v sklopu večletnega finančnega okvira na celovit in pregleden način
  .
  Zagotovljena sredstva iz večletnega finančnega okvira bodo jamčila zavezanost Skupnosti k dolgoročnemu uspehu projekta in preprečila, da bi stroški naknadno eksponentno naraščali. Ohranjanje
  vodilne vloge Evrope v fuzijski znanstveni skupnosti
  je eden glavnih ciljev programa Euratoma
  . |
| --- | --- |

(7)

Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja
  ter še naprej podpirati dejavnosti obstoječih povezanih in pomožnih projektov, kot je Joint European Torus (JET).
  Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva preusmeritev evropskega fuzijskega programa. Večji poudarek bi bilo treba nameniti dejavnostim v podporo ITER
  , tudi zagotavljanju njegovega financiranja v sklopu večletnega finančnega okvira na celovit in pregleden način
  .
  Zagotovljena sredstva iz večletnega finančnega okvira bodo jamčila zavezanost Skupnosti k dolgoročnemu uspehu projekta in preprečila, da bi stroški naknadno eksponentno naraščali. Ohranjanje
  vodilne vloge Evrope v fuzijski znanstveni skupnosti
  je eden glavnih ciljev programa Euratoma
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti, zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske varnosti in zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti, zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske varnosti in zaščite.

| (8) | JRC bi moralo še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti
  in, če je primerno, mednarodnih politik
  , zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske varnosti in zaščite.
  Te naloge bi moralo izvajati v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah. |
| --- | --- |

(8)

JRC bi moralo še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti
  in, če je primerno, mednarodnih politik
  , zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske varnosti in zaščite.
  Te naloge bi moralo izvajati v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Čeprav se lahko vsaka država članica posebej odloči, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne, je vloga Unije v interesu vseh držav članic oblikovati okvir za podporo skupnih vrhunskim raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije s posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem in preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Zato so potrebni neodvisni znanstveni dokazi, h katerim lahko JRC ključno prispeva. Komisija je to poudarila v sporočilu „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“, v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je, da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmeril na prednostne naloge politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Čeprav se lahko vsaka država članica posebej odloči, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne, je vloga Unije v interesu vseh držav članic oblikovati okvir za podporo skupnih vrhunskim raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije s posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem in preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Zato so potrebni neodvisni znanstveni dokazi, h katerim lahko JRC ključno prispeva. Komisija je to poudarila v sporočilu „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“, v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je, da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmeril na prednostne naloge politike Unije.

| (10) | Čeprav se lahko vsaka država članica posebej odloči, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne, je vloga Unije v interesu vseh držav članic oblikovati okvir za podporo skupnim vrhunskim raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije
  , zlasti fisijskih reaktorjih nove generacije,
  s posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem
  , vključno z boljšimi delovnimi pogoji za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali, razgradnji jedrskih objektov
  in preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Zato so potrebni neodvisni znanstveni dokazi, h katerim lahko JRC ključno prispeva. Komisija je to poudarila v sporočilu „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“, v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je, da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmerilo na prednostne naloge politike Unije.
  Te raziskave bi bilo treba natančno opredeliti v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav se lahko vsaka država članica posebej odloči, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne, je vloga Unije v interesu vseh držav članic oblikovati okvir za podporo skupnim vrhunskim raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije
  , zlasti fisijskih reaktorjih nove generacije,
  s posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem
  , vključno z boljšimi delovnimi pogoji za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali, razgradnji jedrskih objektov
  in preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Zato so potrebni neodvisni znanstveni dokazi, h katerim lahko JRC ključno prispeva. Komisija je to poudarila v sporočilu „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“, v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je, da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmerilo na prednostne naloge politike Unije.
  Te raziskave bi bilo treba natančno opredeliti v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Glede na to, da bi državljani Evrope morali biti v središču razprav na ravni Unije, bi bilo treba širše povezati Evropski parlament z razpravami in odločitvami, ki se sprejmejo v okviru programa Euratoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Glede na to, da bi državljani Evrope morali biti v središču razprav na ravni Unije, bi bilo treba širše povezati Evropski parlament z razpravami in odločitvami, ki se sprejmejo v okviru programa Euratoma.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega sodelovanja v dejavnostih programa Euratoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega sodelovanja v dejavnostih programa Euratoma.

| (11) | S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega sodelovanja v dejavnostih programa Euratoma.
  To bi moralo vključevati tudi prizadevanja za večjo privlačnost znanstvenih in raziskovalnih poklicev za novo generacijo raziskovalcev, zlasti iz tistih skupin, ki so v raziskovalnih dejavnostih premalo zastopane. Ta ozaveščena udeležba državljanov v zadevah, povezanih s programom Euratoma, zahteva tesnejše sodelovanje Evropskega parlamenta, ki zastopa evropske državljane. |
| --- | --- |

(11)

S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega sodelovanja v dejavnostih programa Euratoma.
  To bi moralo vključevati tudi prizadevanja za večjo privlačnost znanstvenih in raziskovalnih poklicev za novo generacijo raziskovalcev, zlasti iz tistih skupin, ki so v raziskovalnih dejavnostih premalo zastopane. Ta ozaveščena udeležba državljanov v zadevah, povezanih s programom Euratoma, zahteva tesnejše sodelovanje Evropskega parlamenta, ki zastopa evropske državljane.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Program Euratoma bi moral
  prispevati k privlačnosti
  raziskovalnega poklica v Uniji. Ustrezno pozornost je treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, skupaj z drugimi ustreznimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v okviru Evropskega raziskovalnega prostora, ob upoštevanju njihove prostovoljnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Program Euratoma bi moral
  prispevati k privlačnosti
  raziskovalnega poklica v Uniji. Ustrezno pozornost je treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, skupaj z drugimi ustreznimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v okviru Evropskega raziskovalnega prostora, ob upoštevanju njihove prostovoljnosti.

| (13) | Program Euratoma bi
  si
  moral
  prizadevati za večjo privlačnost
  raziskovalnega poklica v Uniji
  s splošnim ciljem večje prepoznavnosti znanosti v družbi, a tudi s ciljem, da se prepreči pomanjkanje strokovnega znanja v Uniji ali „beg možganov“ iz Unije v tretje države
  .
  Čeprav je v Uniji v tem trenutku veliko strokovnega znanja, je izjemno pomembno, da se usposobi nova generacija jedrskih raziskovalcev na vseh področjih jedrskih raziskovalnih dejavnosti. Program Euratoma si bo na vseh ravneh prizadeval zagotoviti tudi evropsko dodano vrednost za vse tiste, ki bi radi sodelovali v jedrskih raziskavah.
  Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, skupaj z drugimi ustreznimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v okviru Evropskega raziskovalnega prostora, ob upoštevanju njihove prostovoljnosti. |
| --- | --- |

(13)

Program Euratoma bi
  si
  moral
  prizadevati za večjo privlačnost
  raziskovalnega poklica v Uniji
  s splošnim ciljem večje prepoznavnosti znanosti v družbi, a tudi s ciljem, da se prepreči pomanjkanje strokovnega znanja v Uniji ali „beg možganov“ iz Unije v tretje države
  .
  Čeprav je v Uniji v tem trenutku veliko strokovnega znanja, je izjemno pomembno, da se usposobi nova generacija jedrskih raziskovalcev na vseh področjih jedrskih raziskovalnih dejavnosti. Program Euratoma si bo na vseh ravneh prizadeval zagotoviti tudi evropsko dodano vrednost za vse tiste, ki bi radi sodelovali v jedrskih raziskavah.
  Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, skupaj z drugimi ustreznimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v okviru Evropskega raziskovalnega prostora, ob upoštevanju njihove prostovoljnosti.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati
  temeljna
  etična načela. Upoštevati je treba mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih je treba upoštevati tudi člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih
  z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti
  . Vse dejavnosti je treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati
  temeljna
  etična načela. Upoštevati je treba mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih je treba upoštevati tudi člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih
  z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti
  . Vse dejavnosti je treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

| (15) | Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati etična načela. Upoštevati bi bilo treba mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter
  nadomestiti,
  zmanjšati
  ali izboljšati
  uporabo živali pri raziskavah in poskusih. Vse dejavnosti bi bilo treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(15)

Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati etična načela. Upoštevati bi bilo treba mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter
  nadomestiti,
  zmanjšati
  ali izboljšati
  uporabo živali pri raziskavah in poskusih. Vse dejavnosti bi bilo treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Doseči je treba tudi večji učinek, in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno-zasebnih partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno pozornost je treba nameniti sodelovanju malih in srednje velikih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Doseči je treba tudi večji učinek, in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno-zasebnih partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno pozornost je treba nameniti sodelovanju malih in srednje velikih podjetij.

| (16) | Doseči bi bilo treba tudi večji učinek, in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno-zasebnih partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti sodelovanju malih in srednjih podjetij
  (MSP)
  .
  Potreba, da MSP črpajo več razpoložljivih sredstev Skupnosti, bi morala veljati za podjetja, ki delujejo na področju jedrskih raziskav, kot to velja na drugih področjih. Program Euratoma bi moral podpirati MSP v vseh fazah inovacijske verige, zlasti pa dejavnosti, ki so bližje trgu, med drugim z uporabo inovativnih finančnih instrumentov. Ta podpora bi morala vključevati poseben instrument za MSP in vse revidirane finančne instrumente, ki bi morali zagotoviti ustrezne ukrepe za sprostitev vsega inovacijskega potenciala MSP in ki bodo na voljo z okvirnim programom Obzorje 2020 in podobnimi programi, kot je program za konkurenčnost podjetij in MSP (2014–2020) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

Doseči bi bilo treba tudi večji učinek, in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno-zasebnih partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti sodelovanju malih in srednjih podjetij
  (MSP)
  .
  Potreba, da MSP črpajo več razpoložljivih sredstev Skupnosti, bi morala veljati za podjetja, ki delujejo na področju jedrskih raziskav, kot to velja na drugih področjih. Program Euratoma bi moral podpirati MSP v vseh fazah inovacijske verige, zlasti pa dejavnosti, ki so bližje trgu, med drugim z uporabo inovativnih finančnih instrumentov. Ta podpora bi morala vključevati poseben instrument za MSP in vse revidirane finančne instrumente, ki bi morali zagotoviti ustrezne ukrepe za sprostitev vsega inovacijskega potenciala MSP in ki bodo na voljo z okvirnim programom Obzorje 2020 in podobnimi programi, kot je program za konkurenčnost podjetij in MSP (2014–2020) (COSME).

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Program Euratoma bi moral
  spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, zlasti na področju varnosti, na podlagi skupnega interesa in vzajemnih koristi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Program Euratoma bi moral
  spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, zlasti na področju varnosti, na podlagi skupnega interesa in vzajemnih koristi
  .

| (17) | Program Euratoma bi moral
  upoštevati predvsem vse jedrske objekte v tretjih državah, ki mejijo na Unijo, zlasti če so na območju, ki je dovzetno za naravne nesreče
  .
  Mednarodno sodelovanje na področju jedrske energije bi moralo obsegati ustrezne instrumente za zavarovanje vzajemnih finančnih obveznosti. To mora vključevati pogodbe o sodelovanju in vzajemne finančne obveznosti. |
| --- | --- |

(17)

Program Euratoma bi moral
  upoštevati predvsem vse jedrske objekte v tretjih državah, ki mejijo na Unijo, zlasti če so na območju, ki je dovzetno za naravne nesreče
  .
  Mednarodno sodelovanje na področju jedrske energije bi moralo obsegati ustrezne instrumente za zavarovanje vzajemnih finančnih obveznosti. To mora vključevati pogodbe o sodelovanju in vzajemne finančne obveznosti.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je poudaril Evropski svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju udeležencem in dopuščati večja tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je poudaril Evropski svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju udeležencem in dopuščati večja tveganja.

| (19) | Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je poudaril Evropski svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je
  pozval h koreniti poenostavitvi financiranja programov Unije za raziskave in inovacije, večkrat pa je pozval tudi k veliko večji upravni in finančni poenostavitvi.
   V svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov (1)

  je
  pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju udeležencem in dopuščati večja tveganja.
  V svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo

   (2)

  je Evropski parlament znova pozval k upravni in finančni poenostavitvi, poudaril pa je tudi, da bi moralo biti vsako povečanje sredstev povezano s korenito poenostavitvijo postopkov financiranja. Program Euratoma bi moral tudi ustrezno upoštevati pomisleke in priporočila raziskovalne skupnosti, kot je zapisano v končnem poročilu strokovne skupine o vmesni oceni sedmega okvirnega programa z dne 12. novembra 2010 in tudi v zeleni knjigi Komisije z dne 9. februarja 2011 z naslovom „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“. |
| --- | --- |

(19)

Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je poudaril Evropski svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je
  pozval h koreniti poenostavitvi financiranja programov Unije za raziskave in inovacije, večkrat pa je pozval tudi k veliko večji upravni in finančni poenostavitvi.
   V svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov (1)

  je
  pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju udeležencem in dopuščati večja tveganja.
  V svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo

   (2)

  je Evropski parlament znova pozval k upravni in finančni poenostavitvi, poudaril pa je tudi, da bi moralo biti vsako povečanje sredstev povezano s korenito poenostavitvijo postopkov financiranja. Program Euratoma bi moral tudi ustrezno upoštevati pomisleke in priporočila raziskovalne skupnosti, kot je zapisano v končnem poročilu strokovne skupine o vmesni oceni sedmega okvirnega programa z dne 12. novembra 2010 in tudi v zeleni knjigi Komisije z dne 9. februarja 2011 z naslovom „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Finančne interese Evropske unije je treba ščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev in, če je primerno, kazni. Revidirana strategija nadzora, ki se preusmerja od zmanjševanja stopnje napak na nadzor na podlagi tveganja in odkrivanje goljufij, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Finančne interese Evropske unije je treba ščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev in, če je primerno, kazni. Revidirana strategija nadzora, ki se preusmerja od zmanjševanja stopnje napak na nadzor na podlagi tveganja in odkrivanje goljufij, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence.

| (20) | Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi v celotnem ciklu odhodkov s 
  potrebnimi,
  sorazmernimi
  in učinkovitimi
  ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev in, če je primerno, kazni. Revidirana strategija nadzora, ki se preusmerja od zmanjševanja stopnje napak na nadzor na podlagi tveganja in odkrivanje goljufij, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence. |
| --- | --- |

(20)

Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi v celotnem ciklu odhodkov s 
  potrebnimi,
  sorazmernimi
  in učinkovitimi
  ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev in, če je primerno, kazni. Revidirana strategija nadzora, ki se preusmerja od zmanjševanja stopnje napak na nadzor na podlagi tveganja in odkrivanje goljufij, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Člen 7 Pogodbe Euratom prenaša odgovornost za izvajanje programa Euratoma na Komisijo. Za namene izvajanja programa Euratoma, razen njegovih neposrednih ukrepov, bi moral Komisiji pomagati posvetovalni odbor držav članic, s čimer se zagotovi ustrezno usklajevanje z nacionalnimi politikami na področjih, ki jih ureja ta program za raziskave in usposabljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Člen 7 Pogodbe Euratom prenaša odgovornost za izvajanje programa Euratoma na Komisijo. Za namene izvajanja programa Euratoma, razen njegovih neposrednih ukrepov, bi moral Komisiji pomagati posvetovalni odbor držav članic, s čimer se zagotovi ustrezno usklajevanje z nacionalnimi politikami na področjih, ki jih ureja ta program za raziskave in usposabljanje.

| (25) | Člen 7 Pogodbe Euratom prenaša odgovornost za izvajanje programa Euratoma na Komisijo. Za namene izvajanja programa Euratoma, razen njegovih neposrednih ukrepov, bi moral Komisiji pomagati posvetovalni odbor držav članic, s čimer bi se zagotovilo ustrezno usklajevanje z nacionalnimi politikami na področjih, ki jih ureja ta program za raziskave in usposabljanje
  , ter močne sinergije in dopolnjevanje med evropskim proračunom ter nacionalnimi in regionalnimi proračuni
  .
  Evropski parlament bi moral biti povezan s programom Euratoma, ki ga izvaja Komisija. |
| --- | --- |

(25)

Člen 7 Pogodbe Euratom prenaša odgovornost za izvajanje programa Euratoma na Komisijo. Za namene izvajanja programa Euratoma, razen njegovih neposrednih ukrepov, bi moral Komisiji pomagati posvetovalni odbor držav članic, s čimer bi se zagotovilo ustrezno usklajevanje z nacionalnimi politikami na področjih, ki jih ureja ta program za raziskave in usposabljanje
  , ter močne sinergije in dopolnjevanje med evropskim proračunom ter nacionalnimi in regionalnimi proračuni
  .
  Evropski parlament bi moral biti povezan s programom Euratoma, ki ga izvaja Komisija.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Poraba sredstev Unije in držav članic, namenjenih za raziskave in inovacije, bi morala biti bolj usklajena, da bi zagotovili dopolnjevanje, večjo učinkovitost in prepoznavnost ter ustvarili boljše proračunske sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in ob večji vlogi, ki jo je dobil Evropski parlament z vidika proračunskega postopka, bi morali obravnavati veljavni pravni okvir. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in ob večji vlogi, ki jo je dobil Evropski parlament z vidika proračunskega postopka, bi morali obravnavati veljavni pravni okvir.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | „malo ali srednje podjetje (MSP)“ pomeni pravni subjekt, ki izpolnjuje merila iz Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij

   (3)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

„malo ali srednje podjetje (MSP)“ pomeni pravni subjekt, ki izpolnjuje merila iz Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij

   (3)

  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa Euratoma je izboljšanje jedrske zaščite in varnosti ter zaščite pred sevanjem ter prispevanje k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. Splošni cilj se izvaja z dejavnostmi, določenimi v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki dosegajo posebne cilje, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena. | 1.   Splošni cilj programa Euratoma je izboljšanje jedrske zaščite in varnosti ter zaščite pred sevanjem ter prispevanje k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način
  , prispevanje k drugim področjem raziskav, ki so povezana z jedrskimi raziskavami, kot so medicinske raziskave, in zagotavljanje dolgoročne prihodnosti evropskih jedrskih raziskav
  . Splošni cilj se izvaja z dejavnostmi, določenimi v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki dosegajo posebne cilje, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa Euratoma je izboljšanje jedrske zaščite in varnosti ter zaščite pred sevanjem ter prispevanje k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. Splošni cilj se izvaja z dejavnostmi, določenimi v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki dosegajo posebne cilje, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena.

1.   Splošni cilj programa Euratoma je izboljšanje jedrske zaščite in varnosti ter zaščite pred sevanjem ter prispevanje k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način
  , prispevanje k drugim področjem raziskav, ki so povezana z jedrskimi raziskavami, kot so medicinske raziskave, in zagotavljanje dolgoročne prihodnosti evropskih jedrskih raziskav
  . Splošni cilj se izvaja z dejavnostmi, določenimi v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki dosegajo posebne cilje, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpora varnemu delovanju jedrskih sistemov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

podpora varnemu delovanju jedrskih sistemov;

| (a) | podpora varnemu delovanju
  vseh obstoječih in prihodnjih civilnih
  jedrskih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

podpora varnemu delovanju
  vseh obstoječih in prihodnjih civilnih
  jedrskih sistemov;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podpora razvoju
  in
  vzdrževanju jedrske usposobljenosti na ravni Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

podpora razvoju
  in
  vzdrževanju jedrske usposobljenosti na ravni Unije;

| (c) | podpora
  potrebnim ukrepom za zagotavljanje ustrezno usposobljenih človeških virov in
  razvoju
  ter
  vzdrževanju jedrske usposobljenosti na ravni Unije; |
| --- | --- |

(c)

podpora
  potrebnim ukrepom za zagotavljanje ustrezno usposobljenih človeških virov in
  razvoju
  ter
  vzdrževanju jedrske usposobljenosti na ravni Unije;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izboljšanje zaščite
  pred sevanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

izboljšanje zaščite
  pred sevanjem;

| (d) | podpora raziskavam in razvoju pri zaščiti
  pred sevanjem
  in prizadevanje za vzdrževanje najvišje ravni delovnih pogojev za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali
  ; |
| --- | --- |

(d)

podpora raziskavam in razvoju pri zaščiti
  pred sevanjem
  in prizadevanje za vzdrževanje najvišje ravni delovnih pogojev za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali
  ;

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil, naštetih v sklepih Unije o testih izjemnih situacij (npr. modeliranje potresov, potek taljenja jedra ...); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil, naštetih v sklepih Unije o testih izjemnih situacij (npr. modeliranje potresov, potek taljenja jedra ...);

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | podpora dolgoročni trajnosti jedrske fisije prek izboljšav na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(db)

podpora dolgoročni trajnosti jedrske fisije prek izboljšav na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev;

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov;

| (f) | postavitev temeljev za fuzijske
  in fisijske
  elektrarne v prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov; |
| --- | --- |

(f)

postavitev temeljev za fuzijske
  in fisijske
  elektrarne v prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | spodbujanje inovacij in
  konkurenčnosti
  industrije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

spodbujanje inovacij in
  konkurenčnosti
  industrije;

| (g) | spodbujanje inovacij in
  vodilne vloge evropske
  industrije
  na področju fisije in fuzije
  ; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje inovacij in
  vodilne vloge evropske
  industrije
  na področju fisije in fuzije
  ;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | podpora trem prednostnim nalogam, določenim v programu Obzorje 2020: odlična znanost, vodilni položaj v industriji in družbeni izzivi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ga)

podpora trem prednostnim nalogam, določenim v programu Obzorje 2020: odlična znanost, vodilni položaj v industriji in družbeni izzivi;

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | zagotovitev razpoložljivosti in uporabe raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

zagotovitev razpoložljivosti in uporabe raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena.

| (h) | zagotovitev razpoložljivosti in uporabe
  novih
  raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena
  in spodbujanje njihovega razvoja
  . |
| --- | --- |

(h)

zagotovitev razpoložljivosti in uporabe
  novih
  raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena
  in spodbujanje njihovega razvoja
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo
  ter
  pripravljenostjo na izredne dogodke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo
  ter
  pripravljenostjo na izredne dogodke;

| (a) | izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo, pripravljenostjo na izredne dogodke
  , delovnimi pogoji za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali, in odpravljanjem neposrednih posledic nezaželenih dogodkov na področju jedrske varnosti, pa naj bodo še tako neverjetni
  ; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo, pripravljenostjo na izredne dogodke
  , delovnimi pogoji za tiste, ki delajo neposredno z jedrskimi materiali, in odpravljanjem neposrednih posledic nezaželenih dogodkov na področju jedrske varnosti, pa naj bodo še tako neverjetni
  ;

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja;

| (d) | izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja
  , vključno s povečanjem obsega jedrskih raziskav med evropskimi raziskovalci in tudi s pritegnitvijo raziskovalcev iz držav zunaj Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja
  , vključno s povečanjem obsega jedrskih raziskav med evropskimi raziskovalci in tudi s pritegnitvijo raziskovalcev iz držav zunaj Unije
  ;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije.

| (e) | podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije
  , vključno s prizadevanji za razvoj mednarodno priznanih standardov jedrske varnosti za fisijske reaktorje
  ; |
| --- | --- |

(e)

podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije
  , vključno s prizadevanji za razvoj mednarodno priznanih standardov jedrske varnosti za fisijske reaktorje
  ;

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | odpravljanje pomanjkanja strokovnega znanja na področju jedrskih raziskav in preprečevanje uhajanja znanja ali „bega možganov“ pri jedrskih znanstvenikih iz Unije v prihodnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

odpravljanje pomanjkanja strokovnega znanja na področju jedrskih raziskav in preprečevanje uhajanja znanja ali „bega možganov“ pri jedrskih znanstvenikih iz Unije v prihodnosti;

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | dopolnitev vseh potrebnih predlaganih varnostnih izboljšav po rezultatih testov izjemnih situacij, ki so bili izvedeni na vseh jedrskih reaktorjih v Uniji in tretjih državah, ki mejijo na Unijo. Pri tem bi se morali osredotočiti na prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(eb)

dopolnitev vseh potrebnih predlaganih varnostnih izboljšav po rezultatih testov izjemnih situacij, ki so bili izvedeni na vseh jedrskih reaktorjih v Uniji in tretjih državah, ki mejijo na Unijo. Pri tem bi se morali osredotočiti na prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil;

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | podpora programu poenostavitve Obzorja 2020, ki zmanjšuje upravne obremenitve predhodnih okvirnih programov, zlasti za MSP, univerze in manjše raziskovalne ustanove; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ec)

podpora programu poenostavitve Obzorja 2020, ki zmanjšuje upravne obremenitve predhodnih okvirnih programov, zlasti za MSP, univerze in manjše raziskovalne ustanove;

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Program Euratoma se izvaja na način, ki zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe. | 4.   Program Euratoma se izvaja na način, ki zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe
  ter neposredne posledice nesreč, povezanih z jedrsko varnostjo, naj se zdijo še tako neverjetne
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Program Euratoma se izvaja na način, ki zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe.

4.   Program Euratoma se izvaja na način, ki zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe
  ter neposredne posledice nesreč, povezanih z jedrsko varnostjo, naj se zdijo še tako neverjetne
  .

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Program Euratoma prispeva k izvajanju načrta SET. Njegovi posredni in neposredni ukrepi so usklajeni s strateškim raziskovalnim programom treh obstoječih evropskih tehnoloških platform o jedrski energiji: SNETP, IGDTP in MELODI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5a.
     
  Program Euratoma prispeva k izvajanju načrta SET. Njegovi posredni in neposredni ukrepi so usklajeni s strateškim raziskovalnim programom treh obstoječih evropskih tehnoloških platform o jedrski energiji: SNETP, IGDTP in MELODI.

Sprememba
  101/rev2

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa Euratoma znašajo
  1 788,889  milijonov
   EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način: | 1.   
  V smislu točke [18] Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

   (4)

  znašajo
  finančna sredstva za izvajanje programa Euratoma
  1 603,329 milijona
   EUR.
  V letnem proračunskem postopku pomeni
  ta znesek
  prednostni referenčni okvir za proračunski organ. Razdeli
  se na naslednji način: |
| (a) | posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in razvoj –
  709,713  milijonov
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa Euratoma znašajo
  1 788,889  milijonov
   EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način:

1.   
  V smislu točke [18] Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

   (4)

  znašajo
  finančna sredstva za izvajanje programa Euratoma
  1 603,329 milijona
   EUR.
  V letnem proračunskem postopku pomeni
  ta znesek
  prednostni referenčni okvir za proračunski organ. Razdeli
  se na naslednji način:

(a)

posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in razvoj –
  709,713  milijonov
  EUR,

| (a) | posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in razvoj –
  636,095 milijona
  EUR, |
| --- | --- |

(a)

posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in razvoj –
  636,095 milijona
  EUR,

| (b) | posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem –
  354,857  milijonov
   EUR, |
| --- | --- |

(b)

posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem –
  354,857  milijonov
   EUR,

| (b) | posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem –
  318,048 milijona
   EUR, |
| --- | --- |

(b)

posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem –
  318,048 milijona
   EUR,

| (c) | neposredni ukrepi –
  724,319  milijonov
  EUR. |
| --- | --- |

(c)

neposredni ukrepi –
  724,319  milijonov
  EUR.

| (c) | neposredni ukrepi –
  649,186 milijona
  EUR. |
| --- | --- |

(c)

neposredni ukrepi –
  649,186 milijona
  EUR.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za upravne odhodke Komisije pri izvajanju posrednih ukrepov programa Euratoma se nameni največ
  13,5  %
  . | Za upravne odhodke Komisije pri izvajanju posrednih ukrepov programa Euratoma se nameni največ
  7 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za upravne odhodke Komisije pri izvajanju posrednih ukrepov programa Euratoma se nameni največ
  13,5  %
  .

Za upravne odhodke Komisije pri izvajanju posrednih ukrepov programa Euratoma se nameni največ
  7 %
  .

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Projekt ITER se vključi v program Euratoma in se financira iz večletnega finančnega okvira na celovit in pregleden način. |
| | Vidikov projekta, ki niso neposredno povezani z raziskavami in usposabljanjem, ni treba vključiti v to okvirno financiranje programa Euratoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Projekt ITER se vključi v program Euratoma in se financira iz večletnega finančnega okvira na celovit in pregleden način.

Vidikov projekta, ki niso neposredno povezani z raziskavami in usposabljanjem, ni treba vključiti v to okvirno financiranje programa Euratoma.

Sprememba
  47

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Dodeljena proračunska sredstva odobrita Evropski parlament in Svet brez poseganja v določbe uredbe, ki določa večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in Medinstitucionalnega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Dodeljena proračunska sredstva odobrita Evropski parlament in Svet brez poseganja v določbe uredbe, ki določa večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in Medinstitucionalnega sporazuma.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Skupnost si prizadeva za širšo in pogostejšo uporabo strukturnih skladov za jedrske raziskave ter zagotovi, da se skladi uporabljajo v skladu s prednostnimi nalogami Skupnosti na področju raziskav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Skupnost si prizadeva za širšo in pogostejšo uporabo strukturnih skladov za jedrske raziskave ter zagotovi, da se skladi uporabljajo v skladu s prednostnimi nalogami Skupnosti na področju raziskav.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   „Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje], nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št.
  XX/XX [pravila Euratoma za udeležbo (2012–2013)]. | 3.   „Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje], nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št.
  139/2012
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   „Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje], nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št.
  XX/XX [pravila Euratoma za udeležbo (2012–2013)].

3.   „Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje], nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št.
  139/2012
  .

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence, ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št.
  XX/XX [pravila Euratoma za udeležbo 2012–2013]
  , se dne 31. decembra 2013 prenesejo na jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa
  XX/XX [program Euratoma 2012–2013]
  , ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31. decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence. | Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence, ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št.
  139/2012
  se dne 31. decembra 2013 prenesejo na jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa
  2012/94/Euratom
  , ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31. decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence, ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št.
  XX/XX [pravila Euratoma za udeležbo 2012–2013]
  , se dne 31. decembra 2013 prenesejo na jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa
  XX/XX [program Euratoma 2012–2013]
  , ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31. decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence.

Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence, ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št.
  139/2012
  se dne 31. decembra 2013 prenesejo na jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa
  2012/94/Euratom
  , ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31. decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programi, ki so namenjeni povečanju obstoječih in načrtovanih inovativnih raziskav, bi se morali razširiti, da bi jedrske raziskave postale sestavni del njihovega seznama veljavnih raziskovalnih kategorij. Program Eurostars v okviru Eureke in dejavnosti Marie Curie bi morali razširiti svoja pravila udeležbe, da bi lahko sodelovala tudi MSP, ki se ukvarjajo z jedrskimi raziskavami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Programi, ki so namenjeni povečanju obstoječih in načrtovanih inovativnih raziskav, bi se morali razširiti, da bi jedrske raziskave postale sestavni del njihovega seznama veljavnih raziskovalnih kategorij. Program Eurostars v okviru Eureke in dejavnosti Marie Curie bi morali razširiti svoja pravila udeležbe, da bi lahko sodelovala tudi MSP, ki se ukvarjajo z jedrskimi raziskavami.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program Euratoma zagotavlja učinkovito promocijo enakosti med spoloma in upoštevanje spola
  pri vsebini raziskav in inovacij
  . | Program Euratoma zagotavlja učinkovito promocijo enakosti med spoloma in upoštevanje spola
  ter podpira cilj Obzorja 2020, da se vprašanje spola obravnava na medsektorski ravni in se tako popravijo neravnovesja med moškimi in ženskami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program Euratoma zagotavlja učinkovito promocijo enakosti med spoloma in upoštevanje spola
  pri vsebini raziskav in inovacij
  .

Program Euratoma zagotavlja učinkovito promocijo enakosti med spoloma in upoštevanje spola
  ter podpira cilj Obzorja 2020, da se vprašanje spola obravnava na medsektorski ravni in se tako popravijo neravnovesja med moškimi in ženskami
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Posebno pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne integritete
  osebe
  , pravici do nediskriminacije in pravici do zagotovitve visokih ravni varovanja zdravja ljudi. | Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti,
  varstvu človekovega dostojanstva, načelu prvenstva človeškega bitja,
  pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne integritete
  človeškega bitja
  , pravici do nediskriminacije in pravici do zagotovitve visokih ravni varovanja zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Posebno pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne integritete
  osebe
  , pravici do nediskriminacije in pravici do zagotovitve visokih ravni varovanja zdravja ljudi.

Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti,
  varstvu človekovega dostojanstva, načelu prvenstva človeškega bitja,
  pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne integritete
  človeškega bitja
  , pravici do nediskriminacije in pravici do zagotovitve visokih ravni varovanja zdravja ljudi.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V večletnem delovnem programu se
  upoštevajo
  tudi
  ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se
  posodabljajo
  . | Ta večletni delovni program se predloži upravnemu odboru Skupnega raziskovalnega središča in predstavi Evropskemu parlamentu ter Svetu.
  Upoštevajo
  se
  ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije
  , da bi se izognili podvajanju prizadevanj na področju raziskav v Evropi in bi se izboljšali finančni viri
  . Po potrebi se
  posodablja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V večletnem delovnem programu se
  upoštevajo
  tudi
  ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se
  posodabljajo
  .

Ta večletni delovni program se predloži upravnemu odboru Skupnega raziskovalnega središča in predstavi Evropskemu parlamentu ter Svetu.
  Upoštevajo
  se
  ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije
  , da bi se izognili podvajanju prizadevanj na področju raziskav v Evropi in bi se izboljšali finančni viri
  . Po potrebi se
  posodablja
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Delovni programi upoštevajo razmere na področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni, in stanje zadevne politike, trga in družbenega razvoja. Po potrebi se posodabljajo. | 3.   Delovni programi upoštevajo razmere na področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni, in stanje zadevne politike, trga in družbenega razvoja. Po potrebi se posodabljajo
  ob upoštevanju načrtov in ciljev Obzorja 2020
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Delovni programi upoštevajo razmere na področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni, in stanje zadevne politike, trga in družbenega razvoja. Po potrebi se posodabljajo.

3.   Delovni programi upoštevajo razmere na področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni, in stanje zadevne politike, trga in družbenega razvoja. Po potrebi se posodabljajo
  ob upoštevanju načrtov in ciljev Obzorja 2020
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Posebno pozornost je treba v programu Euratoma nameniti zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter učinku inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje. | 1.
     Posebno pozornost je treba v programu Euratoma nameniti zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter učinku inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje. |
| | 2.
     
  Glede na pomen sektorja MSP za evropsko gospodarstvo in sedanjo premajhno zastopanost MSP v jedrski industriji program Euratoma v skladu s cilji Obzorja 2020, podpira vsa prizadevanja za zmanjšanje upravne obremenitve, s katero se srečujejo MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Posebno pozornost je treba v programu Euratoma nameniti zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter učinku inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje.

1.
     Posebno pozornost je treba v programu Euratoma nameniti zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter učinku inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje.

2.
     
  Glede na pomen sektorja MSP za evropsko gospodarstvo in sedanjo premajhno zastopanost MSP v jedrski industriji program Euratoma v skladu s cilji Obzorja 2020, podpira vsa prizadevanja za zmanjšanje upravne obremenitve, s katero se srečujejo MSP.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | boj proti vsem oblikam širjenja jedrskega orožja in trgovine z njim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

boj proti vsem oblikam širjenja jedrskega orožja in trgovine z njim;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | podporo mednarodnim prizadevanjem v zvezi z oblikovanjem skupnih mednarodnih varnostnih standardov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

podporo mednarodnim prizadevanjem v zvezi z oblikovanjem skupnih mednarodnih varnostnih standardov;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | prispevek k boljši izmenjavi znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cc)

prispevek k boljši izmenjavi znanja.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Posebna pozornost se nameni vsem reaktorjem in jedrskim objektom v tretjih državah, ki so geografsko zelo blizu ozemlja držav članic, zlasti kadar so takšni reaktorji in objekti blizu nevarnih geografskih in geoloških mest. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Posebna pozornost se nameni vsem reaktorjem in jedrskim objektom v tretjih državah, ki so geografsko zelo blizu ozemlja držav članic, zlasti kadar so takšni reaktorji in objekti blizu nevarnih geografskih in geoloških mest.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pobude, namenjene povečevanju ozaveščenosti in lažjemu dostopu do financiranja iz programa Euratoma, zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

pobude, namenjene povečevanju ozaveščenosti in lažjemu dostopu do financiranja iz programa Euratoma, zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane;

| (a) | pobude, namenjene povečevanju ozaveščenosti in lažjemu dostopu do financiranja iz programa Euratoma, zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane
  , in še zlasti za MSP, da bodo črpala več razpoložljivih sredstev in v večji meri sodelovala v ustreznih programih
  ; |
| --- | --- |

(a)

pobude, namenjene povečevanju ozaveščenosti in lažjemu dostopu do financiranja iz programa Euratoma, zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane
  , in še zlasti za MSP, da bodo črpala več razpoložljivih sredstev in v večji meri sodelovala v ustreznih programih
  ;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | O poskusih večje poenostavitve z vidika udeležbe se obvestijo vsi udeleženci, vključno z MSP in akademskimi ustanovami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

O poskusih večje poenostavitve z vidika udeležbe se obvestijo vsi udeleženci, vključno z MSP in akademskimi ustanovami.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. | 1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.
  Evropski parlament se obvesti o teh ukrepih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.
  Evropski parlament se obvesti o teh ukrepih.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih osebah, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe. | 2.   
  Evropski parlament,
  Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih osebah, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih osebah, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe.

2.   
  Evropski parlament,
  Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih osebah, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. | 4.   Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.
  Evropski parlament se nemudoma obvesti o rezultatih teh revizij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

4.   Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.
  Evropski parlament se nemudoma obvesti o rezultatih teh revizij.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Do 31. maja
  2017
  ter ob upoštevanju naknadnega ocenjevanja 7. okvirnega programa Euratoma, določenega s Sklepom 2006/970/Euratom, in programa Euratoma (2012–2013), določenega s Sklepom 20XX/XX/Euratom, ki bo zaključeno do konca leta 2015, Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi vmesno ocenjevanje programa Euratoma v zvezi z doseganjem ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov in nadaljnjo ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev, področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo. Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo ter rezultati dolgoročnega učinka prejšnjih ukrepov. | Do 31. maja
  2016
  ter ob upoštevanju naknadnega ocenjevanja sedmega okvirnega programa Euratoma, določenega s Sklepom 2006/970/Euratom, in programa Euratoma (2012–2013), določenega s Sklepom 2012/93/Euratom, ki bo zaključeno do konca leta 2015, Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi vmesno ocenjevanje programa Euratoma v zvezi z doseganjem ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov in nadaljnjo ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev, področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo.
  Ocena upošteva tudi vidike, ki so povezani z dostopom do možnosti financiranja za izboljšanje odličnosti znanosti Unije in inovacijskih temeljev za mala in srednja podjetja ter za spodbujanje zastopanosti obeh spolov.
  Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo ter rezultati dolgoročnega učinka prejšnjih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Do 31. maja
  2017
  ter ob upoštevanju naknadnega ocenjevanja 7. okvirnega programa Euratoma, določenega s Sklepom 2006/970/Euratom, in programa Euratoma (2012–2013), določenega s Sklepom 20XX/XX/Euratom, ki bo zaključeno do konca leta 2015, Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi vmesno ocenjevanje programa Euratoma v zvezi z doseganjem ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov in nadaljnjo ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev, področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo. Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo ter rezultati dolgoročnega učinka prejšnjih ukrepov.

Do 31. maja
  2016
  ter ob upoštevanju naknadnega ocenjevanja sedmega okvirnega programa Euratoma, določenega s Sklepom 2006/970/Euratom, in programa Euratoma (2012–2013), določenega s Sklepom 2012/93/Euratom, ki bo zaključeno do konca leta 2015, Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi vmesno ocenjevanje programa Euratoma v zvezi z doseganjem ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov in nadaljnjo ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev, področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo.
  Ocena upošteva tudi vidike, ki so povezani z dostopom do možnosti financiranja za izboljšanje odličnosti znanosti Unije in inovacijskih temeljev za mala in srednja podjetja ter za spodbujanje zastopanosti obeh spolov.
  Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo ter rezultati dolgoročnega učinka prejšnjih ukrepov.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo Komisiji podatke in informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov. | 4.   Države članice zagotovijo
  Evropskemu parlamentu
  in Komisiji podatke in informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo Komisiji podatke in informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov.

4.   Države članice zagotovijo
  Evropskemu parlamentu
  in Komisiji podatke in informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program Euratoma krepi okvir za raziskave in inovacije na jedrskem področju ter usklajuje prizadevanja držav članic na področju raziskav, s čimer preprečuje podvajanje, ohranja kritično maso na ključnih področjih in zagotavlja optimalno porabo javnih sredstev. | Program Euratoma krepi okvir za raziskave in inovacije na jedrskem področju ter usklajuje prizadevanja držav članic na področju raziskav, s čimer preprečuje podvajanje,
  zagotavlja dodano vrednost Unije,
  ohranja
  ključna znanja in
  kritično maso na ključnih področjih in zagotavlja optimalno porabo javnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program Euratoma krepi okvir za raziskave in inovacije na jedrskem področju ter usklajuje prizadevanja držav članic na področju raziskav, s čimer preprečuje podvajanje, ohranja kritično maso na ključnih področjih in zagotavlja optimalno porabo javnih sredstev.

Program Euratoma krepi okvir za raziskave in inovacije na jedrskem področju ter usklajuje prizadevanja držav članic na področju raziskav, s čimer preprečuje podvajanje,
  zagotavlja dodano vrednost Unije,
  ohranja
  ključna znanja in
  kritično maso na ključnih področjih in zagotavlja optimalno porabo javnih sredstev.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Strategija, da se fuzija razvije kot verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo brezogljične energije, upošteva načrt z mejniki za doseganje cilja proizvodnje električne energije do leta 2050. Za izvajanje te strategije je treba
  temeljito
  prestrukturirati delo v zvezi s fuzijo v Uniji, vključno z vodenjem
  , financiranjem
  in upravljanjem, da se zagotovi premik poudarka s čistih raziskav na načrtovanje, gradnjo in delovanje prihodnjih objektov, kot so ITER, DEMO in ostali. Zato je potrebno tesno sodelovanje med celotno skupnostjo za fuzijo v Uniji, Komisijo in
  nacionalnimi agencijami za financiranje
  . | Strategija, da se fuzija razvije kot verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo brezogljične energije, upošteva načrt z mejniki za doseganje cilja proizvodnje električne energije do leta 2050. Za izvajanje te strategije je treba prestrukturirati delo v zvezi s fuzijo v Uniji, vključno z vodenjem in upravljanjem, da se zagotovi premik poudarka s čistih raziskav na načrtovanje, gradnjo in delovanje prihodnjih objektov, kot so ITER, DEMO in ostali. Zato je potrebno tesno sodelovanje med celotno skupnostjo za fuzijo v Uniji, Komisijo in
  državami članicami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Strategija, da se fuzija razvije kot verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo brezogljične energije, upošteva načrt z mejniki za doseganje cilja proizvodnje električne energije do leta 2050. Za izvajanje te strategije je treba
  temeljito
  prestrukturirati delo v zvezi s fuzijo v Uniji, vključno z vodenjem
  , financiranjem
  in upravljanjem, da se zagotovi premik poudarka s čistih raziskav na načrtovanje, gradnjo in delovanje prihodnjih objektov, kot so ITER, DEMO in ostali. Zato je potrebno tesno sodelovanje med celotno skupnostjo za fuzijo v Uniji, Komisijo in
  nacionalnimi agencijami za financiranje
  .

Strategija, da se fuzija razvije kot verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo brezogljične energije, upošteva načrt z mejniki za doseganje cilja proizvodnje električne energije do leta 2050. Za izvajanje te strategije je treba prestrukturirati delo v zvezi s fuzijo v Uniji, vključno z vodenjem in upravljanjem, da se zagotovi premik poudarka s čistih raziskav na načrtovanje, gradnjo in delovanje prihodnjih objektov, kot so ITER, DEMO in ostali. Zato je potrebno tesno sodelovanje med celotno skupnostjo za fuzijo v Uniji, Komisijo in
  državami članicami
  .

Sprememba 70

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.1 – točka d – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Izboljšanje zaščite
  pred sevanjem (odlična znanost, družbeni izzivi) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

Izboljšanje zaščite
  pred sevanjem (odlična znanost, družbeni izzivi)

| (d) | Podpora dejavnosti na področju raziskav in razvoja pri zaščiti
  pred sevanjem (odlična znanost, družbeni izzivi) |
| --- | --- |

(d)

Podpora dejavnosti na področju raziskav in razvoja pri zaščiti
  pred sevanjem (odlična znanost, družbeni izzivi)

Sprememba 71

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.1 – točka e – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Podpora dejavnostim, potrebnim za skupno izgradnjo reaktorja ITER kot mednarodne raziskovalne infrastrukture. Skupnost bo imela kot gostiteljica projekta posebno odgovornost znotraj Organizacije ITER in vodilno vlogo zlasti pri pripravi lokacije, ustanovitvi Organizacije ITER, upravljanju in izbiri kadra, pa tudi pri splošni tehnični in administrativni podpori. |
| | Podpora dejavnostim, dogovorjenim v Sklepu Sveta XXXX/XXX/EU [o sprejetju dopolnilnega raziskovalnega programa za projekt ITER (2014–2018)], za upravljanje projekta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Podpora dejavnostim, potrebnim za skupno izgradnjo reaktorja ITER kot mednarodne raziskovalne infrastrukture. Skupnost bo imela kot gostiteljica projekta posebno odgovornost znotraj Organizacije ITER in vodilno vlogo zlasti pri pripravi lokacije, ustanovitvi Organizacije ITER, upravljanju in izbiri kadra, pa tudi pri splošni tehnični in administrativni podpori.

Podpora dejavnostim, dogovorjenim v Sklepu Sveta XXXX/XXX/EU [o sprejetju dopolnilnega raziskovalnega programa za projekt ITER (2014–2018)], za upravljanje projekta.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.1 – točka i – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pravni subjekt podpira vsa prizadevanja za nadaljevanje delovanja JET po izteku njegove eksperimentalne faze leta 2015 in, kjer je to mogoče, vsa prizadevanja, s katerimi bi pritegnili mednarodne partnerje, ki bi zagotovili dodatno financiranje. Ta prizadevanja bi morala vključevati vzajemne dogovore za prihodnje sodelovanje Unije v DEMO in drugih načrtovanih fuzijskih reaktorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pravni subjekt podpira vsa prizadevanja za nadaljevanje delovanja JET po izteku njegove eksperimentalne faze leta 2015 in, kjer je to mogoče, vsa prizadevanja, s katerimi bi pritegnili mednarodne partnerje, ki bi zagotovili dodatno financiranje. Ta prizadevanja bi morala vključevati vzajemne dogovore za prihodnje sodelovanje Unije v DEMO in drugih načrtovanih fuzijskih reaktorjih.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča je podpreti izvajanje direktiv Sveta 2009/71/Euratom in 2011/70/Euratom ter sklepov Sveta, ki dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko zaščito in varnost v Uniji ter na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno središče predvsem zagotavlja potrebne zmogljivosti in strokovno znanje, da prispeva k 
  ovrednotenju in izboljšanju
  varnosti jedrskih objektov ter varni in miroljubni uporabi jedrske energije in drugih nefisijskih aplikacij, da zagotovi znanstveno podlago za ustrezno zakonodajo Unije in v mejah svojega področja dela in pristojnosti reagira pri jedrskih dogodkih in nesrečah. Za ta namen Skupno raziskovalno središče izvaja raziskave in presoje, zagotavlja reference in standarde in izvaja namensko usposabljanje in izobraževanje.
  Po potrebi se bo
  bodo iskale tudi sinergije s Tehnološko platformo za trajnostno jedrsko energijo (SNETP) in drugimi medsektorskimi pobudami. | Cilj jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča je podpreti izvajanje direktiv Sveta 2009/71/Euratom in 2011/70/Euratom ter sklepov Sveta, ki dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko zaščito in varnost v Uniji ter na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno središče predvsem zagotavlja potrebne zmogljivosti in strokovno znanje, da prispeva k 
  raziskavam in razvoju na področju
  varnosti jedrskih objektov ter varni in miroljubni uporabi jedrske energije in drugih nefisijskih aplikacij, da zagotovi znanstveno podlago za ustrezno zakonodajo Unije in v mejah svojega področja dela in pristojnosti reagira pri jedrskih dogodkih in nesrečah. Za ta namen Skupno raziskovalno središče izvaja raziskave in presoje, zagotavlja reference in standarde in izvaja namensko usposabljanje in izobraževanje.
  Obvezno se
  bodo iskale tudi sinergije s Tehnološko platformo za trajnostno jedrsko energijo (SNETP) in drugimi medsektorskimi pobudami
  , da se izboljšajo kadrovski in finančni viri na področju jedrskih raziskav in razvoja v Evropi
  .
  Skupno raziskovalno središče upošteva objavljene rezultate „testov izjemnih situacij“, opravljenih leta 2011 na vseh obstoječih jedrskih reaktorjih v skladu s predpisi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Cilj jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča je podpreti izvajanje direktiv Sveta 2009/71/Euratom in 2011/70/Euratom ter sklepov Sveta, ki dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko zaščito in varnost v Uniji ter na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno središče predvsem zagotavlja potrebne zmogljivosti in strokovno znanje, da prispeva k 
  ovrednotenju in izboljšanju
  varnosti jedrskih objektov ter varni in miroljubni uporabi jedrske energije in drugih nefisijskih aplikacij, da zagotovi znanstveno podlago za ustrezno zakonodajo Unije in v mejah svojega področja dela in pristojnosti reagira pri jedrskih dogodkih in nesrečah. Za ta namen Skupno raziskovalno središče izvaja raziskave in presoje, zagotavlja reference in standarde in izvaja namensko usposabljanje in izobraževanje.
  Po potrebi se bo
  bodo iskale tudi sinergije s Tehnološko platformo za trajnostno jedrsko energijo (SNETP) in drugimi medsektorskimi pobudami.

Cilj jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča je podpreti izvajanje direktiv Sveta 2009/71/Euratom in 2011/70/Euratom ter sklepov Sveta, ki dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko zaščito in varnost v Uniji ter na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno središče predvsem zagotavlja potrebne zmogljivosti in strokovno znanje, da prispeva k 
  raziskavam in razvoju na področju
  varnosti jedrskih objektov ter varni in miroljubni uporabi jedrske energije in drugih nefisijskih aplikacij, da zagotovi znanstveno podlago za ustrezno zakonodajo Unije in v mejah svojega področja dela in pristojnosti reagira pri jedrskih dogodkih in nesrečah. Za ta namen Skupno raziskovalno središče izvaja raziskave in presoje, zagotavlja reference in standarde in izvaja namensko usposabljanje in izobraževanje.
  Obvezno se
  bodo iskale tudi sinergije s Tehnološko platformo za trajnostno jedrsko energijo (SNETP) in drugimi medsektorskimi pobudami
  , da se izboljšajo kadrovski in finančni viri na področju jedrskih raziskav in razvoja v Evropi
  .
  Skupno raziskovalno središče upošteva objavljene rezultate „testov izjemnih situacij“, opravljenih leta 2011 na vseh obstoječih jedrskih reaktorjih v skladu s predpisi Unije.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka a – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne dogodke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne dogodke;

| (a) | izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo
  , izboljšanjem delovnih pogojev tistih, ki delajo z jedrskim materialom,
  ter pripravljenostjo na izredne razmere; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo
  , izboljšanjem delovnih pogojev tistih, ki delajo z jedrskim materialom,
  ter pripravljenostjo na izredne razmere;

Sprememba 77

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka a – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Razgradnja in demontaža sta obetavni tržni področji ob upoštevanju znanstvenega razvoja in varnostnih zahtev. Unija si mora zagotoviti najboljše tehnologije za te dejavnosti, saj zahtevajo vedno bolj izpopolnjene tehnike (podvodni razrez, laserski razrez, najnovejši roboti, da se odpravi človekovo posredovanje itd.). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Razgradnja in demontaža sta obetavni tržni področji ob upoštevanju znanstvenega razvoja in varnostnih zahtev. Unija si mora zagotoviti najboljše tehnologije za te dejavnosti, saj zahtevajo vedno bolj izpopolnjene tehnike (podvodni razrez, laserski razrez, najnovejši roboti, da se odpravi človekovo posredovanje itd.).

Sprememba 75

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka a – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno raziskovalno središče prispeva k razvoju orodij in metod za doseganje visokih varnostnih standardov za reaktorje za jedrsko energijo, pomembne za Evropo. Ta orodja in metode vključujejo: | Skupno raziskovalno središče prispeva k razvoju orodij in metod za doseganje visokih varnostnih standardov za reaktorje za jedrsko energijo, pomembne za Evropo
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi za raziskave v Uniji
  . Ta orodja in metode vključujejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Skupno raziskovalno središče prispeva k razvoju orodij in metod za doseganje visokih varnostnih standardov za reaktorje za jedrsko energijo, pomembne za Evropo. Ta orodja in metode vključujejo:

Skupno raziskovalno središče prispeva k razvoju orodij in metod za doseganje visokih varnostnih standardov za reaktorje za jedrsko energijo, pomembne za Evropo
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi za raziskave v Uniji
  . Ta orodja in metode vključujejo:

Sprememba 76

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka a – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | modeliranje analiz hudih nesreč in metodologije za oceno mejnih vrednosti operativne varnosti jedrskih naprav, podpora oblikovanju skupnega evropskega pristopa k ocenjevanju naprednih gorivnih ciklusov in zasnov ter preiskovanje in razširjanje znanja, pridobljenega iz operativnih izkušenj. JRC bo
  dodatno okrepilo „evropsko klirinško hišo
  za povratne informacije o operativnih izkušnjah jedrskih elektrarn“ z namenom reševanja izzivov v zvezi z jedrsko varnostjo po nesreči v Fukušimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

modeliranje analiz hudih nesreč in metodologije za oceno mejnih vrednosti operativne varnosti jedrskih naprav, podpora oblikovanju skupnega evropskega pristopa k ocenjevanju naprednih gorivnih ciklusov in zasnov ter preiskovanje in razširjanje znanja, pridobljenega iz operativnih izkušenj. JRC bo
  dodatno okrepilo „evropsko klirinško hišo
  za povratne informacije o operativnih izkušnjah jedrskih elektrarn“ z namenom reševanja izzivov v zvezi z jedrsko varnostjo po nesreči v Fukušimi;

| (1) | modeliranje analiz hudih nesreč in metodologije za oceno mejnih vrednosti operativne varnosti jedrskih naprav, podpora oblikovanju skupnega evropskega pristopa k ocenjevanju naprednih gorivnih ciklusov in zasnov ter preiskovanje in razširjanje znanja, pridobljenega iz operativnih izkušenj. JRC bo
  nadaljevalo dejavnosti „evropske klirinške hiše
  za povratne informacije o operativnih izkušnjah jedrskih elektrarn“ z namenom reševanja izzivov v zvezi z jedrsko varnostjo po nesreči v Fukušimi
  na podlagi strokovnega znanja držav članic na tem področju
  ; |
| --- | --- |

(1)

modeliranje analiz hudih nesreč in metodologije za oceno mejnih vrednosti operativne varnosti jedrskih naprav, podpora oblikovanju skupnega evropskega pristopa k ocenjevanju naprednih gorivnih ciklusov in zasnov ter preiskovanje in razširjanje znanja, pridobljenega iz operativnih izkušenj. JRC bo
  nadaljevalo dejavnosti „evropske klirinške hiše
  za povratne informacije o operativnih izkušnjah jedrskih elektrarn“ z namenom reševanja izzivov v zvezi z jedrsko varnostjo po nesreči v Fukušimi
  na podlagi strokovnega znanja držav članic na tem področju
  ;

Sprememba 78

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka c – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno raziskovalno središče še naprej razvija znanstveno bazo za jedrsko varnost in zaščito. Poudarek je namenjen raziskavam temeljnih lastnosti in obnašanju aktinidov, strukturnih in jedrskih materialov. V podporo standardizaciji Unije Skupno raziskovalno središče zagotavlja najsodobnejše jedrske standarde, referenčne podatke in meritve, vključno z razvojem in izvajanjem ustreznih podatkovnih zbirk in orodij za ocenjevanje. Skupno raziskovalno središče podpira nadaljnji razvoj medicinskih aplikacij, in sicer novih metod za zdravljenje raka na podlagi alfa sevanja. | Skupno raziskovalno središče še naprej razvija znanstveno bazo za jedrsko varnost in zaščito. Poudarek je namenjen raziskavam temeljnih lastnosti in obnašanju aktinidov, strukturnih in jedrskih materialov. V podporo standardizaciji Unije Skupno raziskovalno središče zagotavlja najsodobnejše jedrske standarde, referenčne podatke in meritve, vključno z razvojem in izvajanjem ustreznih podatkovnih zbirk in orodij za ocenjevanje. Skupno raziskovalno središče podpira nadaljnji razvoj medicinskih aplikacij, in sicer novih metod za zdravljenje raka na podlagi alfa sevanja.
  Skupno raziskovalno središče upošteva cilje Obzorja 2020 kot tudi potrebo po tem, da preprečimo vrzeli v evropskem strokovnem znanju ali „beg možganov“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Skupno raziskovalno središče še naprej razvija znanstveno bazo za jedrsko varnost in zaščito. Poudarek je namenjen raziskavam temeljnih lastnosti in obnašanju aktinidov, strukturnih in jedrskih materialov. V podporo standardizaciji Unije Skupno raziskovalno središče zagotavlja najsodobnejše jedrske standarde, referenčne podatke in meritve, vključno z razvojem in izvajanjem ustreznih podatkovnih zbirk in orodij za ocenjevanje. Skupno raziskovalno središče podpira nadaljnji razvoj medicinskih aplikacij, in sicer novih metod za zdravljenje raka na podlagi alfa sevanja.

Skupno raziskovalno središče še naprej razvija znanstveno bazo za jedrsko varnost in zaščito. Poudarek je namenjen raziskavam temeljnih lastnosti in obnašanju aktinidov, strukturnih in jedrskih materialov. V podporo standardizaciji Unije Skupno raziskovalno središče zagotavlja najsodobnejše jedrske standarde, referenčne podatke in meritve, vključno z razvojem in izvajanjem ustreznih podatkovnih zbirk in orodij za ocenjevanje. Skupno raziskovalno središče podpira nadaljnji razvoj medicinskih aplikacij, in sicer novih metod za zdravljenje raka na podlagi alfa sevanja.
  Skupno raziskovalno središče upošteva cilje Obzorja 2020 kot tudi potrebo po tem, da preprečimo vrzeli v evropskem strokovnem znanju ali „beg možganov“.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Priloga I – del 2 – točka 2.2 – točka e – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno raziskovalno središče povečuje svojo usposobljenost, da zagotovi neodvisne znanstvene in tehnične dokaze za podporo razvijajoči se zakonodaji Unije o jedrski varnosti in zaščiti. | Skupno raziskovalno središče povečuje svojo usposobljenost, da zagotovi neodvisne znanstvene in tehnične dokaze za podporo razvijajoči se zakonodaji Unije o jedrski varnosti in zaščiti
  ter za podporo višjim standardom na mednarodni ravni
  .
  Naravo raziskav je treba natančno opredeliti v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Skupno raziskovalno središče povečuje svojo usposobljenost, da zagotovi neodvisne znanstvene in tehnične dokaze za podporo razvijajoči se zakonodaji Unije o jedrski varnosti in zaščiti.

Skupno raziskovalno središče povečuje svojo usposobljenost, da zagotovi neodvisne znanstvene in tehnične dokaze za podporo razvijajoči se zakonodaji Unije o jedrski varnosti in zaščiti
  ter za podporo višjim standardom na mednarodni ravni
  .
  Naravo raziskav je treba natančno opredeliti v skladu s smernicami, ki jih bodo sprejele institucije Unije, zlasti ob upoštevanju testov izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Priloga I – del 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za doseganje splošnih ciljev program Euratoma podpira dopolnilne dejavnosti (neposredne in posredne, usklajevanje in spodbujanje skupnega programiranja), ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov (kot so materiali, hladilna tehnologija, referenčni jedrski podatki, modeliranje in simulacije, daljinsko upravljanje, upravljanje odpadkov, zaščita pred sevanjem). | Za doseganje splošnih ciljev program Euratoma podpira dopolnilne dejavnosti (neposredne in posredne,
  varstvo delavcev,
  usklajevanje in spodbujanje skupnega programiranja), ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov (kot so materiali, hladilna tehnologija, referenčni jedrski podatki, modeliranje in simulacije, daljinsko upravljanje, upravljanje odpadkov, zaščita pred sevanjem). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za doseganje splošnih ciljev program Euratoma podpira dopolnilne dejavnosti (neposredne in posredne, usklajevanje in spodbujanje skupnega programiranja), ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov (kot so materiali, hladilna tehnologija, referenčni jedrski podatki, modeliranje in simulacije, daljinsko upravljanje, upravljanje odpadkov, zaščita pred sevanjem).

Za doseganje splošnih ciljev program Euratoma podpira dopolnilne dejavnosti (neposredne in posredne,
  varstvo delavcev,
  usklajevanje in spodbujanje skupnega programiranja), ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov (kot so materiali, hladilna tehnologija, referenčni jedrski podatki, modeliranje in simulacije, daljinsko upravljanje, upravljanje odpadkov, zaščita pred sevanjem).

Sprememba 81

Predlog uredbe

Priloga I – del 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program Euratoma lahko prispeva k instrumentu dolžniških sredstev in instrumentu lastniškega kapitala, ki sta bila oblikovana na podlagi okvirnega programa „Obzorje 2020“ in bosta razširjena, da bosta pokrila cilje iz člena 3. | Program Euratoma lahko prispeva k instrumentu dolžniških sredstev in instrumentu lastniškega kapitala, ki sta bila oblikovana na podlagi okvirnega programa „Obzorje 2020“ in bosta razširjena, da bosta pokrila cilje iz člena 3
  ter povečala prepoznavnost in udeležbo MSP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program Euratoma lahko prispeva k instrumentu dolžniških sredstev in instrumentu lastniškega kapitala, ki sta bila oblikovana na podlagi okvirnega programa „Obzorje 2020“ in bosta razširjena, da bosta pokrila cilje iz člena 3.

Program Euratoma lahko prispeva k instrumentu dolžniških sredstev in instrumentu lastniškega kapitala, ki sta bila oblikovana na podlagi okvirnega programa „Obzorje 2020“ in bosta razširjena, da bosta pokrila cilje iz člena 3
  ter povečala prepoznavnost in udeležbo MSP
  .

Sprememba 82

Predlog uredbe

Priloga I – del 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Program Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) lahko financira temeljne raziskave, ki dolgoročno niso uporabne samo na jedrskem področju, ampak tudi na drugih raziskovalnih področjih, zajetih v programu Obzorje 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) lahko financira temeljne raziskave, ki dolgoročno niso uporabne samo na jedrskem področju, ampak tudi na drugih raziskovalnih področjih, zajetih v programu Obzorje 2020.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Priloga II – del 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | Prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil, naštetih v sklepih Unije o testih izjemnih situacij, kot so tisti, povezani z modeliranjem potresov ali simulacijo taljenja jedra |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

Prispevek k raziskovalni in razvojni agendi, ki izhaja iz priporočil, naštetih v sklepih Unije o testih izjemnih situacij, kot so tisti, povezani z modeliranjem potresov ali simulacijo taljenja jedra

| — | Odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno poenostavili uporabo teh priporočil. |
| --- | --- |

—

Odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno poenostavili uporabo teh priporočil.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Priloga II – del 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | Podpora dolgoročni trajnosti jedrske fisije prek izboljšav na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(db)

Podpora dolgoročni trajnosti jedrske fisije prek izboljšav na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev

| — | Odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno imeli dokazljiv vpliv na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev. |
| --- | --- |

—

Odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno imeli dokazljiv vpliv na področju podaljšanja obdobja delovanja reaktorja ali pri načrtovanju novih vrst reaktorjev.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Priloga II – del 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov

| (e) | Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov
  ter razvojem materialov, tehnologij in projektne zasnove |
| --- | --- |

(e)

Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov
  ter razvojem materialov, tehnologij in projektne zasnove

Sprememba 86

Predlog uredbe

Priloga II – del 2 – odstavek 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in
  njihovo
  razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne dogodke; | izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in razgradnjo
  , zaščito delavcev
  ter pripravljenostjo na izredne dogodke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in
  njihovo
  razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne dogodke;

izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in razgradnjo
  , zaščito delavcev
  ter pripravljenostjo na izredne dogodke;

Sprememba 87

Predlog uredbe

Priloga II – del 2 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | preprečevanje pomanjkanja znanja na ključnih znanstvenih in tehničnih področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

preprečevanje pomanjkanja znanja na ključnih znanstvenih in tehničnih področjih.

---

(1)  

  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 34.

(2)  

  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(3)  

  UL L 124, 30.5.2003, str. 36.

(4)  
  UL C ...

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Sodelovanje na področju jedrske varnosti *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 436/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0841),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0014/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A7-0327/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Referenčni finančni znesek za instrument v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, o sodelovanju v proračunskih zadevah in o dobrem finančnem poslovodenju

   (*1)

  je vključen v to uredbo brez poseganja v proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Referenčni finančni znesek za instrument v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, o sodelovanju v proračunskih zadevah in o dobrem finančnem poslovodenju

   (*1)

  je vključen v to uredbo brez poseganja v proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje instrumenta in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem jamčenju pravne varnosti in dostopnosti instrumenta za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje instrumenta in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem jamčenju pravne varnosti in dostopnosti instrumenta za vse udeležence.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Nesreča v jedrski elektrarni Černobil leta 1986 je poudarila svetovni pomen jedrske varnosti. Nesreča v jedrski elektrarni Fukušima-Daiči leta 2011 je potrdila
  potrebo po nadaljevanju prizadevanj
  za doseganje najvišjih standardov jedrske varnosti. Da bi lahko vzpostavila varnostne razmere, s katerimi bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje prebivalstva, bi morala imeti Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) možnost podpirati jedrsko varnost v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Nesreča v jedrski elektrarni Černobil leta 1986 je poudarila svetovni pomen jedrske varnosti. Nesreča v jedrski elektrarni Fukušima-Daiči leta 2011 je potrdila
  potrebo po nadaljevanju prizadevanj
  za doseganje najvišjih standardov jedrske varnosti. Da bi lahko vzpostavila varnostne razmere, s katerimi bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje prebivalstva, bi morala imeti Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) možnost podpirati jedrsko varnost v tretjih državah.

| (3) | Nesreča v jedrski elektrarni Černobil leta 1986 je poudarila svetovni pomen jedrske varnosti. Nesreča v jedrski elektrarni Fukušima-Daiči leta 2011 je potrdila
  , da so jedrske nevarnosti prisotne v vseh reaktorjih in da so potrebna nadaljnja prizadevanja
  za doseganje najvišjih standardov jedrske varnosti
  v skladu z najnovejšimi praksami, zlasti na področju upravljanja in regulativne neodvisnosti. Dokler bodo jedrske elektrarne obstajale in se gradile nove, bi moral biti namen tega instrumenta zagotavljanje, da bo raven jedrske varnosti v državah prejemnicah pomoči v skladu z evropskimi varnostnimi standardi, da bodo ti standardi upoštevani in da bo podpiranje neodvisnih nadzornih organov glavna prednostna naloga.
  Da bi lahko vzpostavila varnostne razmere, s katerimi bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje prebivalstva, bi morala imeti Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) možnost podpirati jedrsko varnost v tretjih državah. |
| --- | --- |

(3)

Nesreča v jedrski elektrarni Černobil leta 1986 je poudarila svetovni pomen jedrske varnosti. Nesreča v jedrski elektrarni Fukušima-Daiči leta 2011 je potrdila
  , da so jedrske nevarnosti prisotne v vseh reaktorjih in da so potrebna nadaljnja prizadevanja
  za doseganje najvišjih standardov jedrske varnosti
  v skladu z najnovejšimi praksami, zlasti na področju upravljanja in regulativne neodvisnosti. Dokler bodo jedrske elektrarne obstajale in se gradile nove, bi moral biti namen tega instrumenta zagotavljanje, da bo raven jedrske varnosti v državah prejemnicah pomoči v skladu z evropskimi varnostnimi standardi, da bodo ti standardi upoštevani in da bo podpiranje neodvisnih nadzornih organov glavna prednostna naloga.
  Da bi lahko vzpostavila varnostne razmere, s katerimi bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje prebivalstva, bi morala imeti Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) možnost podpirati jedrsko varnost v tretjih državah.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Če Evropska unija deluje v okviru skupnih politik in strategij z državami članicami,
  ima kritično maso za odzivanje
  na svetovne izzive in
  je tudi najprimernejša za koordinacijo

  sodelovanja s tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Če Evropska unija deluje v okviru skupnih politik in strategij z državami članicami,
  ima kritično maso za odzivanje
  na svetovne izzive in
  je tudi najprimernejša za koordinacijo

  sodelovanja s tretjimi državami.

| (4) | Številne države po svetu razmišljajo o gradnji jedrskih elektrarnah ali jo načrtujejo, kar prinaša vrsto izzivov in kaže na potrebo po vzpostavitvi ustreznih sistemov kulture jedrske varnosti in upravljanja. Najti je treba možnosti za izboljšanje varnosti in zaščite jedrskih elektrarn v bližini meja Unije, zlasti v primeru pomanjkljivega političnega sodelovanja z Unijo. V zvezi s tem bi bilo treba v vseh državah članicah in ustreznih tretjih državah izvesti teste odpornosti, da bi ugotovili obstoj morebitnih varnostnih tveganj in nemudoma sprejeli ukrepe za odpravo teh tveganj.
  Če bo Evropska unija delovala v okviru skupnih politik in strategij z državami članicami
  ter na podlagi sodelovanja z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, se bo lahko dobro odzivala
  na svetovne izzive in usklajevala sodelovanje s tretjimi državami.
  Osredotočiti se je treba na zagotavljanje podpore s strani neodvisnih nadzornih organov in podpiranje njihovih regulatorjev ter s strani večstranskih regionalnih in mednarodnih struktur, ki lahko okrepijo zaupanje in izvajanje standardov na podlagi mehanizmov strokovnih pregledov. V zvezi s tem bi morala Komisija Evropski parlament v skladu s to direktivo redno obveščati o načrtih držav članic in tretjih držav na področju jedrske varnosti. |
| --- | --- |

(4)

Številne države po svetu razmišljajo o gradnji jedrskih elektrarnah ali jo načrtujejo, kar prinaša vrsto izzivov in kaže na potrebo po vzpostavitvi ustreznih sistemov kulture jedrske varnosti in upravljanja. Najti je treba možnosti za izboljšanje varnosti in zaščite jedrskih elektrarn v bližini meja Unije, zlasti v primeru pomanjkljivega političnega sodelovanja z Unijo. V zvezi s tem bi bilo treba v vseh državah članicah in ustreznih tretjih državah izvesti teste odpornosti, da bi ugotovili obstoj morebitnih varnostnih tveganj in nemudoma sprejeli ukrepe za odpravo teh tveganj.
  Če bo Evropska unija delovala v okviru skupnih politik in strategij z državami članicami
  ter na podlagi sodelovanja z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, se bo lahko dobro odzivala
  na svetovne izzive in usklajevala sodelovanje s tretjimi državami.
  Osredotočiti se je treba na zagotavljanje podpore s strani neodvisnih nadzornih organov in podpiranje njihovih regulatorjev ter s strani večstranskih regionalnih in mednarodnih struktur, ki lahko okrepijo zaupanje in izvajanje standardov na podlagi mehanizmov strokovnih pregledov. V zvezi s tem bi morala Komisija Evropski parlament v skladu s to direktivo redno obveščati o načrtih držav članic in tretjih držav na področju jedrske varnosti.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Svet je sprejel Direktivo 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov, da bi se ohranila in spodbudila stalno izboljševanje jedrske varnosti in njeno urejanje. Svet je sprejel tudi Direktivo 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Navedeni direktivi in visoki standardi jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, ki se izvajajo v Uniji, so zgled, s katerim je mogoče spodbuditi tretje države k sprejetju podobnih visokih standardov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Svet je sprejel Direktivo 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov, da bi se ohranila in spodbudila stalno izboljševanje jedrske varnosti in njeno urejanje. Svet je sprejel tudi Direktivo 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Navedeni direktivi in visoki standardi jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, ki se izvajajo v Uniji, so zgled, s katerim je mogoče spodbuditi tretje države k sprejetju podobnih visokih standardov.

| (6) | Svet je sprejel Direktivo 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov, da bi se ohranila in spodbudila stalno izboljševanje jedrske varnosti in njeno urejanje.
  Komisija v sporočilu z dne 4. oktobra 2012 o celostnih ocenah tveganj in varnosti jedrskih obratov („testi izjemnih situacij“) v Evropski uniji ter povezanih dejavnosti poudarja potrebo po okrepitvi tega okvira.
  Svet je sprejel tudi Direktivo 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Navedeni direktivi in visoki standardi jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, ki se izvajajo v Uniji, so zgled, s katerim je mogoče spodbuditi tretje države k sprejetju podobnih visokih standardov. |
| --- | --- |

(6)

Svet je sprejel Direktivo 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov, da bi se ohranila in spodbudila stalno izboljševanje jedrske varnosti in njeno urejanje.
  Komisija v sporočilu z dne 4. oktobra 2012 o celostnih ocenah tveganj in varnosti jedrskih obratov („testi izjemnih situacij“) v Evropski uniji ter povezanih dejavnosti poudarja potrebo po okrepitvi tega okvira.
  Svet je sprejel tudi Direktivo 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Navedeni direktivi in visoki standardi jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, ki se izvajajo v Uniji, so zgled, s katerim je mogoče spodbuditi tretje države k sprejetju podobnih visokih standardov.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Zlasti pomembno je, da Skupnost še naprej podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje jedrskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi na lastnih nadzornih dejavnostih v okviru Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Zlasti pomembno je, da Skupnost še naprej podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje jedrskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi na lastnih nadzornih dejavnostih v okviru Unije.

| (10) | Zlasti pomembno je, da Skupnost še naprej podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje jedrskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi na lastnih nadzornih dejavnostih v okviru Unije.
  Pomoč strokovnjakov Unije tretjim državam na jedrskem področju je tudi pomembno za ohranitev visoke ravni strokovnega znanja v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Zlasti pomembno je, da Skupnost še naprej podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje jedrskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi na lastnih nadzornih dejavnostih v okviru Unije.
  Pomoč strokovnjakov Unije tretjim državam na jedrskem področju je tudi pomembno za ohranitev visoke ravni strokovnega znanja v Uniji.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Program Obzorje 2020 – novi okvirni program za raziskave in inovacije 2014–2020 (Obzorje 2020

   (1)

  ) in Program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020

   (2)

  , posebno pozornost namenjata mednarodnemu sodelovanju in odnosom Unije s tretjimi državami. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti razvoju človeških virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Program Obzorje 2020 – novi okvirni program za raziskave in inovacije 2014–2020 (Obzorje 2020

   (1)

  ) in Program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020

   (2)

  , posebno pozornost namenjata mednarodnemu sodelovanju in odnosom Unije s tretjimi državami. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti razvoju človeških virov.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Da bi preprečili prekrivanje in dvojno financiranje, bi bilo treba na področju jedrske varnosti s prizadevanji posameznih držav članic ter drugih mednarodnih, regionalnih in lokalnih organizacij zagotoviti skladnost, usklajenost in komplementarnost pomoči Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Da bi preprečili prekrivanje in dvojno financiranje, bi bilo treba na področju jedrske varnosti s prizadevanji posameznih držav članic ter drugih mednarodnih, regionalnih in lokalnih organizacij zagotoviti skladnost, usklajenost in komplementarnost pomoči Unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Vsebina in področje uporabe | Vsebina in področje uporabe |
| Evropska unija v skladu z določbami te uredbe financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah. | Evropska unija v skladu z določbami te uredbe financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.
  S tem se bo zagotovila uporaba jedrskih snovi zgolj za predvidene civilne namene. |
| 1.   Izpolnjujejo se naslednji specifični cilji: | 1.   Izpolnjujejo se naslednji specifični cilji: |
| (a) | spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Vsebina in področje uporabe

Evropska unija v skladu z določbami te uredbe financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.

Evropska unija v skladu z določbami te uredbe financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.
  S tem se bo zagotovila uporaba jedrskih snovi zgolj za predvidene civilne namene.

1.   Izpolnjujejo se naslednji specifični cilji:

1.   Izpolnjujejo se naslednji specifični cilji:

(a)

spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem;

| (a) | spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti
  in upravljanja
  ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti
  in upravljanja
  ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem;

| (b) | odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov;

| (b) | odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov
  v tretjih državah
  ; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov
  v tretjih državah
  ;

| (c) | oblikovanje okvirov in metodologij za uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje okvirov in metodologij za uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.

| (c) | oblikovanje okvirov in metodologij za uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje okvirov in metodologij za uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.

2.   Za oceno splošnega napredka pri izpolnjevanju navedenih specifičnih ciljev se uporabijo naslednji kazalniki uspešnosti:

2.   Za oceno splošnega napredka pri izpolnjevanju navedenih specifičnih ciljev se uporabijo naslednji kazalniki uspešnosti:

| (a) | število in pomen problemov, ugotovljenih med zadevnimi misijami za strokovne preglede, ki jih izvaja Mednarodna agencija za atomsko energijo; |
| --- | --- |

(a)

število in pomen problemov, ugotovljenih med zadevnimi misijami za strokovne preglede, ki jih izvaja Mednarodna agencija za atomsko energijo;

| (a) | število in pomen problemov, ugotovljenih med zadevnimi misijami za strokovne preglede, ki jih izvaja Mednarodna agencija za atomsko energijo; |
| --- | --- |

(a)

število in pomen problemov, ugotovljenih med zadevnimi misijami za strokovne preglede, ki jih izvaja Mednarodna agencija za atomsko energijo;

| (aa) | stopnja, do katere države prejemnice pomoči vzpostavijo najvišjo raven standardov jedrske varnosti do zahtevane ravni v Uniji v tehničnem, regulativnem in operativnem pogledu; |
| --- | --- |

(aa)

stopnja, do katere države prejemnice pomoči vzpostavijo najvišjo raven standardov jedrske varnosti do zahtevane ravni v Uniji v tehničnem, regulativnem in operativnem pogledu;

| (b) | napredek pri pripravi strategij za izrabljeno gorivo, jedrske odpadke in razgradnjo, zadevni zakonodajni in regulativni okvir ter izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri pripravi strategij za izrabljeno gorivo, jedrske odpadke in razgradnjo, zadevni zakonodajni in regulativni okvir ter izvajanje projektov;

| (b) | napredek pri pripravi strategij za izrabljeno gorivo, jedrske odpadke in razgradnjo,
  število in obseg zahtevane sanacije nekdanjih jedrskih območij in objektov,
  zadevni zakonodajni in regulativni okvir ter izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri pripravi strategij za izrabljeno gorivo, jedrske odpadke in razgradnjo,
  število in obseg zahtevane sanacije nekdanjih jedrskih območij in objektov,
  zadevni zakonodajni in regulativni okvir ter izvajanje projektov;

| (c) | število in pomen problemov, ugotovljenih v zadevnih poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrskih nadzornih ukrepih. |
| --- | --- |

(c)

število in pomen problemov, ugotovljenih v zadevnih poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrskih nadzornih ukrepih.

| (c) | število in pomen problemov, ugotovljenih v zadevnih poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrskih nadzornih ukrepih; |
| --- | --- |

(c)

število in pomen problemov, ugotovljenih v zadevnih poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrskih nadzornih ukrepih;

| (ca) | dolgoročnost učinkov na okolje. |
| --- | --- |

(ca)

dolgoročnost učinkov na okolje.

3.   Komisija zagotovi, da so sprejeti ukrepi skladni s splošnim strateškim okvirom politik Unije za partnersko državo in zlasti s cilji njenih politik in programov za razvojno in gospodarsko sodelovanje.

3.   Komisija zagotovi, da so sprejeti ukrepi skladni s splošnim strateškim okvirom politik Unije za partnersko državo in zlasti s cilji njenih politik in programov za razvojno in gospodarsko sodelovanje.

3a.
     
  Cilji, določeni v odstavku 1, bodo doseženi predvsem s pomočjo naslednjih ukrepov:

| (a) | podpora regulatornim organom pri zagotavljanju njihove neodvisnosti, pristojnosti ter razvoju in vlaganju v človeške vire; |
| --- | --- |

(a)

podpora regulatornim organom pri zagotavljanju njihove neodvisnosti, pristojnosti ter razvoju in vlaganju v človeške vire;

| (b) | podpora ukrepom za krepitev in izvajanje zakonodajnega okvira; |
| --- | --- |

(b)

podpora ukrepom za krepitev in izvajanje zakonodajnega okvira;

| (c) | podpora pri oblikovanju in izvajanju shem za oceno varnosti, temelječih na podobnih standardih kot veljajo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

(c)

podpora pri oblikovanju in izvajanju shem za oceno varnosti, temelječih na podobnih standardih kot veljajo v Evropski uniji;

| (d) | sodelovanje na naslednjih področjih: strokovno znanje in izkušnje ter razvoj kompetenc, ureditev področja upravljanja v primeru nesreč in preprečevanje nesreč, strategije za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in strategije za razgradnjo. |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje na naslednjih področjih: strokovno znanje in izkušnje ter razvoj kompetenc, ureditev področja upravljanja v primeru nesreč in preprečevanje nesreč, strategije za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in strategije za razgradnjo.

Pomemben sestavni del ukrepov je prenos znanja (izmenjava strokovnega znanja, podpora obstoječim in novim programom izobraževanja in usposabljanja na področju jedrske varnosti), s čimer bi zagotovili trajnost doseženih rezultatov.

4.   Posamezni ukrepi, ki jih podpira ta uredba, in merila, ki se uporabljajo za sodelovanje na področju jedrske varnosti, so podrobno določeni v Prilogi.

4.   Posamezni ukrepi, ki jih podpira ta uredba, in merila, ki se uporabljajo za sodelovanje na področju jedrske varnosti, so podrobno določeni v Prilogi.

5.   Finančno, gospodarsko in tehnično sodelovanje v okviru te uredbe dopolnjuje sodelovanje Unije v okviru drugih instrumentov za razvojno sodelovanje.

5.   Finančno, gospodarsko in tehnično sodelovanje v okviru te uredbe dopolnjuje sodelovanje Unije v okviru drugih instrumentov za razvojno sodelovanje,
  programu Obzorje 2020 in Programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020
  .

5a.
     
  Prednost pri prejemanju pomoči v okviru tega instrumenta imajo države upravičenke do sredstev instrumenta na podlagi Uredbe (EU) št .../...

   (3)

  in Uredbe (EU) št. .../...

   (4)

  Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Cilj strateških dokumentov je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Unijo in zadevnimi partnerskimi državami ali regijami v skladu s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli
  in politikami
  Unije. | 3.   Cilj strateških dokumentov je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Unijo, državami članicami in zadevnimi partnerskimi državami ali regijami v skladu s splošnim namenom in obsegom, cilji
  ter
  načeli
  zunanje in notranje politike
  Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Cilj strateških dokumentov je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Unijo in zadevnimi partnerskimi državami ali regijami v skladu s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli
  in politikami
  Unije.

3.   Cilj strateških dokumentov je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Unijo, državami članicami in zadevnimi partnerskimi državami ali regijami v skladu s splošnim namenom in obsegom, cilji
  ter
  načeli
  zunanje in notranje politike
  Unije.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Strateški dokument odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3) skupne izvedbene uredbe. Strateški dokumenti se
  lahko
  sredi obdobja, ali kadar je potrebno,
  pregledajo
  v skladu z istim postopkom. Vendar navedenega postopka ni treba uporabiti za posodobitve strategije, ki ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu. | 5.   Strateški dokument odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3) skupne izvedbene uredbe. Strateški dokumenti se
  morajo
  sredi obdobja, ali kadar je potrebno,
  pregledati
  v skladu z istim postopkom. Vendar navedenega postopka ni treba uporabiti za posodobitve strategije, ki ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu
  , razen če njihov finančni učinek presega pragove, določene v členu 2(2) skupne izvedbene uredbe
  . |
| | Strateški dokument mora biti predstavljen Evropskemu parlamentu, ki ob vmesnem pregledu poda svojo oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Strateški dokument odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3) skupne izvedbene uredbe. Strateški dokumenti se
  lahko
  sredi obdobja, ali kadar je potrebno,
  pregledajo
  v skladu z istim postopkom. Vendar navedenega postopka ni treba uporabiti za posodobitve strategije, ki ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu.

5.   Strateški dokument odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3) skupne izvedbene uredbe. Strateški dokumenti se
  morajo
  sredi obdobja, ali kadar je potrebno,
  pregledati
  v skladu z istim postopkom. Vendar navedenega postopka ni treba uporabiti za posodobitve strategije, ki ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu
  , razen če njihov finančni učinek presega pragove, določene v členu 2(2) skupne izvedbene uredbe
  .

Strateški dokument mora biti predstavljen Evropskemu parlamentu, ki ob vmesnem pregledu poda svojo oceno.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V večletnih okvirnih programih se določijo prednostna področja za financiranje, specifični cilji, pričakovani rezultati, kazalniki uspešnosti in okvirne finančne dodelitve – skupna in po prednostnih področjih – ter znatna rezerva nedodeljenih sredstev; po potrebi se določijo razponi vrednosti ali najmanjši zneski. | 2.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa

  se v večletnih okvirnih programih določijo prednostna področja za financiranje, specifični cilji, pričakovani rezultati,
  jasni, specifični in pregledni
  kazalniki uspešnosti in okvirne finančne dodelitve – skupna in po prednostnih področjih – ter znatna rezerva nedodeljenih sredstev; po potrebi se določijo
  bodisi
  razponi vrednosti ali najmanjši zneski.
  V večletnih okvirnih programih se določijo pravila za preprečevanje podvajanja in zagotavljanje ustrezne uporabe razpoložljivih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   V večletnih okvirnih programih se določijo prednostna področja za financiranje, specifični cilji, pričakovani rezultati, kazalniki uspešnosti in okvirne finančne dodelitve – skupna in po prednostnih področjih – ter znatna rezerva nedodeljenih sredstev; po potrebi se določijo razponi vrednosti ali najmanjši zneski.

2.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa

  se v večletnih okvirnih programih določijo prednostna področja za financiranje, specifični cilji, pričakovani rezultati,
  jasni, specifični in pregledni
  kazalniki uspešnosti in okvirne finančne dodelitve – skupna in po prednostnih področjih – ter znatna rezerva nedodeljenih sredstev; po potrebi se določijo
  bodisi
  razponi vrednosti ali najmanjši zneski.
  V večletnih okvirnih programih se določijo pravila za preprečevanje podvajanja in zagotavljanje ustrezne uporabe razpoložljivih sredstev.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Večletni okvirni programi se
  načeloma
  oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami ali regijami, kar vključuje zainteresirane strani, tako da se zagotovi ustrezna odgovornost države ali regije za proces in spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam. | 3.   Večletni okvirni programi se
  , kolikor je možno,
  oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami ali regijami, kar vključuje zainteresirane strani, tako da se zagotovi ustrezna odgovornost države ali regije za proces in spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam.
  V večletnih okvirnih programih se upošteva delovni program Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Večletni okvirni programi se
  načeloma
  oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami ali regijami, kar vključuje zainteresirane strani, tako da se zagotovi ustrezna odgovornost države ali regije za proces in spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam.

3.   Večletni okvirni programi se
  , kolikor je možno,
  oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami ali regijami, kar vključuje zainteresirane strani, tako da se zagotovi ustrezna odgovornost države ali regije za proces in spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam.
  V večletnih okvirnih programih se upošteva delovni program Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in ravnanja z odpadki.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Večletni okvirni programi se po potrebi spreminjajo po istem postopku, pri čemer se upoštevajo pregledi zadevnih strateških dokumentov. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za spremembe večletnih okvirnih programov, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve
  za manj kot 20 %,
  če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu. Tovrstne tehnične prilagoditve se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu. | 5.   Večletni okvirni programi se po potrebi spreminjajo po istem postopku, pri čemer se upoštevajo pregledi zadevnih strateških dokumentov. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za spremembe večletnih okvirnih programov, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve
  znotraj ustreznega odstotnega deleža iz člena 2(2) skupne izvedbene uredbe,
  če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu. Tovrstne tehnične prilagoditve se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| | Če skupni znesek nebistvenih sprememb oziroma njihove proračunske posledice presežejo prag za financiranje v majhnem obsegu, kot je opredeljen v členu 2(2) skupne izvedbene uredbe, se uporabi postopek iz člena 15(3) navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Večletni okvirni programi se po potrebi spreminjajo po istem postopku, pri čemer se upoštevajo pregledi zadevnih strateških dokumentov. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za spremembe večletnih okvirnih programov, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve
  za manj kot 20 %,
  če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu. Tovrstne tehnične prilagoditve se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.   Večletni okvirni programi se po potrebi spreminjajo po istem postopku, pri čemer se upoštevajo pregledi zadevnih strateških dokumentov. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za spremembe večletnih okvirnih programov, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve
  znotraj ustreznega odstotnega deleža iz člena 2(2) skupne izvedbene uredbe,
  če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v dokumentu. Tovrstne tehnične prilagoditve se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Če skupni znesek nebistvenih sprememb oziroma njihove proračunske posledice presežejo prag za financiranje v majhnem obsegu, kot je opredeljen v členu 2(2) skupne izvedbene uredbe, se uporabi postopek iz člena 15(3) navedene uredbe.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Poročanje |
| | 1.
     
  Komisija oceni napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov, sprejetih po tej uredbi, ter dvakrat letno Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju pomoči za sodelovanje. |
| | 2.
     
  V poročilu so navedene informacije za predhodni dve leti o financiranih ukrepih, rezultatih spremljanja in ocenjevanja ter izvrševanju proračunskih obveznosti in plačil za vsako posamezno državo, regijo in vrsto sodelovanja, kot tudi načrtih tretjih držav na področju jedrske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Poročanje

1.
     
  Komisija oceni napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov, sprejetih po tej uredbi, ter dvakrat letno Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju pomoči za sodelovanje.

2.
     
  V poročilu so navedene informacije za predhodni dve leti o financiranih ukrepih, rezultatih spremljanja in ocenjevanja ter izvrševanju proračunskih obveznosti in plačil za vsako posamezno državo, regijo in vrsto sodelovanja, kot tudi načrtih tretjih držav na področju jedrske varnosti.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a |
| | Skladnost in komplementarnost pomoči Unije |
| | 1.
     
  Pri izvajanju te uredbe se zagotovi skladnost z drugimi področji in instrumenti zunanjih ukrepov Unije ter drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| | 2.
     
  Unija in države članice usklajujejo svoje programe podpore z namenom povečanja uspešnosti in učinkovitosti izvajanja podpore in dialoga o politikah v skladu z uveljavljenimi načeli za krepitev operativnega usklajevanja na področju zunanje podpore ter za usklajenost politik in postopkov. Usklajevanje vključuje redna posvetovanja in pogoste izmenjave ustreznih informacij v različnih fazah cikla podpore. |
| | 3.
     
  Unija skupaj z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega usklajevanja ter sodelovanja z večstranskimi in regionalnimi organizacijami ter subjekti, ki med drugim vključujejo evropske finančne institucije, mednarodne finančne institucije, agencije, sklade in programe Združenih narodov, zasebne in politične fundacije ter donatorje zunaj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5a

Skladnost in komplementarnost pomoči Unije

1.
     
  Pri izvajanju te uredbe se zagotovi skladnost z drugimi področji in instrumenti zunanjih ukrepov Unije ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

2.
     
  Unija in države članice usklajujejo svoje programe podpore z namenom povečanja uspešnosti in učinkovitosti izvajanja podpore in dialoga o politikah v skladu z uveljavljenimi načeli za krepitev operativnega usklajevanja na področju zunanje podpore ter za usklajenost politik in postopkov. Usklajevanje vključuje redna posvetovanja in pogoste izmenjave ustreznih informacij v različnih fazah cikla podpore.

3.
     
  Unija skupaj z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega usklajevanja ter sodelovanja z večstranskimi in regionalnimi organizacijami ter subjekti, ki med drugim vključujejo evropske finančne institucije, mednarodne finančne institucije, agencije, sklade in programe Združenih narodov, zasebne in politične fundacije ter donatorje zunaj Unije.

Sprememba 33/rev

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2014–2020 je
  631 100 000  milijonov
   EUR. | 1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2014–2020 je
  225 321 000
   EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2014–2020 je
  631 100 000  milijonov
   EUR.

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2014–2020 je
  225 321 000
   EUR.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Letne odobritve odobri proračunski organ
  v mejah večletnega
  finančnega okvira. | 2.   Letne odobritve
  odobrita Evropski parlament in Svet v okviru večletnega
  finančnega okvira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Letne odobritve odobri proračunski organ
  v mejah večletnega
  finančnega okvira.

2.   Letne odobritve
  odobrita Evropski parlament in Svet v okviru večletnega
  finančnega okvira.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Priloga – Specifični ukrepi podpore

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| Pri izpolnjevanju ciljev iz člena 1 te uredbe se lahko podpirajo naslednji ukrepi. | Pri izpolnjevanju ciljev iz člena 1 te uredbe se lahko podpirajo naslednji ukrepi. |
| (a) | Spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem na vseh ravneh, zlasti s: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pri izpolnjevanju ciljev iz člena 1 te uredbe se lahko podpirajo naslednji ukrepi.

Pri izpolnjevanju ciljev iz člena 1 te uredbe se lahko podpirajo naslednji ukrepi.

(a)

Spodbujanje resnične kulture jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem na vseh ravneh, zlasti s:

| (a) | Vzpostavitev in
  spodbujanje resnične kulture
  in upravljanja
  jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti
  v skladu z najsodobnejšo prakso
  in varstva pred sevanjem na vseh ravneh, zlasti: |
| --- | --- |

(a)

Vzpostavitev in
  spodbujanje resnične kulture
  in upravljanja
  jedrske varnosti ter uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti
  v skladu z najsodobnejšo prakso
  in varstva pred sevanjem na vseh ravneh, zlasti:

| | — | stalno podporo upravnim organom in organizacijam za tehnično pomoč ter s krepitvijo regulativnega okvira, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj, vključno s pregledovanjem in
  spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in
  varnosti
  („testi odpornosti“)
  ; |
| --- | --- | --- |

—

stalno podporo upravnim organom in organizacijam za tehnično pomoč ter s krepitvijo regulativnega okvira, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj, vključno s pregledovanjem in
  spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in
  varnosti
  („testi odpornosti“)
  ;

| | — | s stalno podporo upravnim organom in organizacijam za tehnično pomoč ter s krepitvijo regulativnega okvira, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj, vključno s pregledovanjem in
  izvajanjem potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi najvišja raven
  varnosti
  v jedrskih objektih na ravni standarda v skladu z najnovejšimi praksami v EU v tehničnem, regulativnem in operativnem pogledu
  ; |
| --- | --- | --- |

—

s stalno podporo upravnim organom in organizacijam za tehnično pomoč ter s krepitvijo regulativnega okvira, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj, vključno s pregledovanjem in
  izvajanjem potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi najvišja raven
  varnosti
  v jedrskih objektih na ravni standarda v skladu z najnovejšimi praksami v EU v tehničnem, regulativnem in operativnem pogledu
  ;

| | — | spodbujanjem učinkovitih regulativnih okvirov, postopkov in sistemov, da se zagotovita ustrezna zaščita pred ionizirajočim sevanjem iz radioaktivnih snovi, zlasti iz visoko aktivnih radioaktivnih virov, in njihovo varno odlaganje; |
| --- | --- | --- |

—

spodbujanjem učinkovitih regulativnih okvirov, postopkov in sistemov, da se zagotovita ustrezna zaščita pred ionizirajočim sevanjem iz radioaktivnih snovi, zlasti iz visoko aktivnih radioaktivnih virov, in njihovo varno odlaganje;

| | — | s spodbujanjem učinkovitih
  ter preglednih
  ureditvenih okvirov, postopkov in sistemov, da se zagotovi ustrezna zaščita pred ionizirajočim sevanjem iz radioaktivnih snovi, zlasti iz visoko aktivnih radioaktivnih virov, in njihovo varno odlaganje; |
| --- | --- | --- |

—

s spodbujanjem učinkovitih
  ter preglednih
  ureditvenih okvirov, postopkov in sistemov, da se zagotovi ustrezna zaščita pred ionizirajočim sevanjem iz radioaktivnih snovi, zlasti iz visoko aktivnih radioaktivnih virov, in njihovo varno odlaganje;

| | — | s spodbujanjem učinkovitih sistemov upravljanja jedrske varnosti, ki zagotavljajo neodvisnost, odgovornost in pristojnost regulativnih organov ter strukture regionalnega in mednarodnega sodelovanja med temi organi; |
| --- | --- | --- |

—

s spodbujanjem učinkovitih sistemov upravljanja jedrske varnosti, ki zagotavljajo neodvisnost, odgovornost in pristojnost regulativnih organov ter strukture regionalnega in mednarodnega sodelovanja med temi organi;

| | — | vzpostavitvijo učinkovite ureditve za preprečevanje nesreč z radiološkimi posledicami in blažitev takšnih posledic, če nastopijo (na primer spremljanje okolja v primeru radioaktivnega izpusta, snovanje in izvajanje dejavnosti blažitve posledic ter njihovega odpravljanja), ter za načrtovanje, pripravljenost in odzivanje v primeru izrednih razmer, za uvajanje ukrepov civilne zaščite in ukrepov za rehabilitacijo; |
| --- | --- | --- |

—

vzpostavitvijo učinkovite ureditve za preprečevanje nesreč z radiološkimi posledicami in blažitev takšnih posledic, če nastopijo (na primer spremljanje okolja v primeru radioaktivnega izpusta, snovanje in izvajanje dejavnosti blažitve posledic ter njihovega odpravljanja), ter za načrtovanje, pripravljenost in odzivanje v primeru izrednih razmer, za uvajanje ukrepov civilne zaščite in ukrepov za rehabilitacijo;

| | — | z vzpostavitvijo učinkovite ureditve za preprečevanje nesreč z radiološkimi posledicami in blažitev takšnih posledic, če nastopijo (na primer spremljanje okolja v primeru radioaktivnega izpusta, snovanje in izvajanje dejavnosti blažitve posledic ter njihovega odpravljanja), ter za načrtovanje, pripravljenost in odzivanje v primeru izrednih razmer, za uvajanje ukrepov civilne zaščite in ukrepov za rehabilitacijo; |
| --- | --- | --- |

—

z vzpostavitvijo učinkovite ureditve za preprečevanje nesreč z radiološkimi posledicami in blažitev takšnih posledic, če nastopijo (na primer spremljanje okolja v primeru radioaktivnega izpusta, snovanje in izvajanje dejavnosti blažitve posledic ter njihovega odpravljanja), ter za načrtovanje, pripravljenost in odzivanje v primeru izrednih razmer, za uvajanje ukrepov civilne zaščite in ukrepov za rehabilitacijo;

| | — | podporo upravljavcem
  jedrskih objektov v izrednih primerih v posebnih in dobro utemeljenih okoliščinah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi celovitih ocen varnosti in tveganj („testi odpornosti“). |
| --- | --- | --- |

—

podporo upravljavcem
  jedrskih objektov v izrednih primerih v posebnih in dobro utemeljenih okoliščinah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi celovitih ocen varnosti in tveganj („testi odpornosti“).

| | — | s sodelovanjem z upravljavci
  jedrskih objektov v izrednih primerih v posebnih in dobro utemeljenih okoliščinah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi celovitih ocen varnosti in tveganj („testi odpornosti“). |
| --- | --- | --- |

—

s sodelovanjem z upravljavci
  jedrskih objektov v izrednih primerih v posebnih in dobro utemeljenih okoliščinah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi celovitih ocen varnosti in tveganj („testi odpornosti“).

| | — | s spodbujanjem politik informiranja, izobraževanja in strokovnega usposabljanja na področju jedrske energije in v zvezi s ciklusom jedrskega goriva, ravnanja z jedrskimi odpadki in zaščite pred sevanjem. |
| --- | --- | --- |

—

s spodbujanjem politik informiranja, izobraževanja in strokovnega usposabljanja na področju jedrske energije in v zvezi s ciklusom jedrskega goriva, ravnanja z jedrskimi odpadki in zaščite pred sevanjem.

| (b) | Odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov, zlasti s: |
| --- | --- |

(b)

Odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov, zlasti s:

| (b) | Odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov, zlasti: |
| --- | --- |

(b)

Odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov, zlasti:

| | — | sodelovanjem s tretjimi državami glede ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki (tj. prevoz, predhodna obdelava, obdelava, predelava, skladiščenje in odlaganje), vključno z oblikovanjem posebnih strategij in okvirov za odgovorno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- | --- |

—

sodelovanjem s tretjimi državami glede ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki (tj. prevoz, predhodna obdelava, obdelava, predelava, skladiščenje in odlaganje), vključno z oblikovanjem posebnih strategij in okvirov za odgovorno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| | — | s sodelovanjem s tretjimi državami glede ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki (tj. prevoz, predhodna obdelava, obdelava, predelava, skladiščenje in odlaganje), vključno z oblikovanjem posebnih strategij in okvirov za odgovorno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- | --- |

—

s sodelovanjem s tretjimi državami glede ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki (tj. prevoz, predhodna obdelava, obdelava, predelava, skladiščenje in odlaganje), vključno z oblikovanjem posebnih strategij in okvirov za odgovorno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| | — | oblikovanjem in izvajanjem strategij in okvirov za razgradnjo obstoječih objektov, za sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter za dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi; |
| --- | --- | --- |

—

oblikovanjem in izvajanjem strategij in okvirov za razgradnjo obstoječih objektov, za sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter za dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi;

| | — | z oblikovanjem in izvajanjem strategij in okvirov za razgradnjo obstoječih objektov, za sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter za dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi; |
| --- | --- | --- |

—

z oblikovanjem in izvajanjem strategij in okvirov za razgradnjo obstoječih objektov, za sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter za dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi;

| | — | vzpostavitvijo potrebnega ureditvenega okvira in metodologij (tudi metod jedrske forenzike) za izvajanje jedrskih nadzornih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadziranjem cepljivih snovi, tako na ravni države kot na ravni upravljavcev; |
| --- | --- | --- |

—

vzpostavitvijo potrebnega ureditvenega okvira in metodologij (tudi metod jedrske forenzike) za izvajanje jedrskih nadzornih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadziranjem cepljivih snovi, tako na ravni države kot na ravni upravljavcev;

| | — | z vzpostavitvijo potrebnega ureditvenega okvira in metodologij (tudi metod jedrske forenzike) za izvajanje jedrskih nadzornih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadziranjem cepljivih snovi, tako na ravni države kot na ravni upravljavcev; |
| --- | --- | --- |

—

z vzpostavitvijo potrebnega ureditvenega okvira in metodologij (tudi metod jedrske forenzike) za izvajanje jedrskih nadzornih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadziranjem cepljivih snovi, tako na ravni države kot na ravni upravljavcev;

| | — | ukrepi za spodbujanje mednarodnega sodelovanja (tudi v okviru ustreznih mednarodnih organizacij, zlasti MAAE) na zgoraj navedenih področjih, vključno z izvajanjem in spremljanjem mednarodnih konvencij in pogodb, izmenjavo informacij, krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem na področju jedrske varnosti in raziskavami. |
| --- | --- | --- |

—

ukrepi za spodbujanje mednarodnega sodelovanja (tudi v okviru ustreznih mednarodnih organizacij, zlasti MAAE) na zgoraj navedenih področjih, vključno z izvajanjem in spremljanjem mednarodnih konvencij in pogodb, izmenjavo informacij, krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem na področju jedrske varnosti in raziskavami.

| | — | z ukrepi za spodbujanje mednarodnega sodelovanja (tudi v okviru ustreznih
  regionalnih in
  mednarodnih organizacij, zlasti MAAE) na zgoraj navedenih področjih, vključno z izvajanjem in spremljanjem mednarodnih konvencij in pogodb, izmenjavo informacij, krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem na področju jedrske varnosti in raziskavami. |
| --- | --- | --- |

—

z ukrepi za spodbujanje mednarodnega sodelovanja (tudi v okviru ustreznih
  regionalnih in
  mednarodnih organizacij, zlasti MAAE) na zgoraj navedenih področjih, vključno z izvajanjem in spremljanjem mednarodnih konvencij in pogodb, izmenjavo informacij, krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem na področju jedrske varnosti in raziskavami.

| (ba) | Pomoč pri zagotavljanju visoke ravni usposobljenosti in strokovnega znanja regulatorjev, organizacij za tehnično podporo in operaterjev (brez poseganja v pristojnosti) na področjih, ki jih zajema ta instrument, predvsem s: |
| --- | --- |

(ba)

Pomoč pri zagotavljanju visoke ravni usposobljenosti in strokovnega znanja regulatorjev, organizacij za tehnično podporo in operaterjev (brez poseganja v pristojnosti) na področjih, ki jih zajema ta instrument, predvsem s:

| | — | stalno podporo za izobraževanje in usposabljanje osebja v regulativnih organih, organizacijah za tehnično pomoč in upravljavcih jedrskih objektov (brez poseganja v pristojnosti); |
| --- | --- | --- |

—

stalno podporo za izobraževanje in usposabljanje osebja v regulativnih organih, organizacijah za tehnično pomoč in upravljavcih jedrskih objektov (brez poseganja v pristojnosti);

| | — | spodbujanjem vzpostavljanja ustreznih zmogljivosti za usposabljanje. |
| --- | --- | --- |

—

spodbujanjem vzpostavljanja ustreznih zmogljivosti za usposabljanje.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Priloga – Merila – 1. Splošna merila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Splošna merila |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.

Splošna merila

| 1. | Splošna merila |
| --- | --- |

1.

Splošna merila

| — | Sodelovanje
  lahko zajema
  vse „tretje države“ (države nečlanice EU)
  po vsem svetu
  . |
| --- | --- |

—

Sodelovanje
  lahko zajema
  vse „tretje države“ (države nečlanice EU)
  po vsem svetu
  .

| — | Sodelovanje
  bi moralo zajemati
  „tretje države“ (države nečlanice EU)
  v skladu s cilji iz člena 1 te uredbe
  . |
| --- | --- |

—

Sodelovanje
  bi moralo zajemati
  „tretje države“ (države nečlanice EU)
  v skladu s cilji iz člena 1 te uredbe
  .

| — | Prednost bodo imele države pristopnice in države območja evropskega sosedstva. Prav tako bodo imeli prednost regionalni pristopi. |
| --- | --- |

—

Prednost bodo imele države pristopnice in države območja evropskega sosedstva. Prav tako bodo imeli prednost regionalni pristopi.

| — | Prednost bodo imele države pristopnice in države območja evropskega sosedstva. Prav tako bodo imeli prednost regionalni pristopi. |
| --- | --- |

—

Prednost bodo imele države pristopnice in države območja evropskega sosedstva. Prav tako bodo imeli prednost regionalni pristopi.

| — | Države z visokim dohodkom bi bilo treba vključiti le, da se omogoči izvajanje izrednih ukrepov, na primer po hudi jedrski nesreči, če je to potrebno in primerno. |
| --- | --- |

—

Države z visokim dohodkom bi bilo treba vključiti le, da se omogoči izvajanje izrednih ukrepov, na primer po hudi jedrski nesreči, če je to potrebno in primerno.

| — | Države z visokim dohodkom bi bilo treba vključiti le, da se omogoči izvajanje izrednih ukrepov, na primer po hudi jedrski nesreči, če je to potrebno in primerno.
  Za namene te uredbe „države z visokim dohodkom“ pomenijo države in ozemlja iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1934/2006

   (5)

  . |
| --- | --- |

—

Države z visokim dohodkom bi bilo treba vključiti le, da se omogoči izvajanje izrednih ukrepov, na primer po hudi jedrski nesreči, če je to potrebno in primerno.
  Za namene te uredbe „države z visokim dohodkom“ pomenijo države in ozemlja iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1934/2006

   (5)

  .

| — | S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, bi bilo treba potrditi skupno razumevanje in vzajemno strinjanje med tretjo državo in Evropsko unijo, ki zavezuje zadevno vlado. |
| --- | --- |

—

S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, bi bilo treba potrditi skupno razumevanje in vzajemno strinjanje med tretjo državo in Evropsko unijo, ki zavezuje zadevno vlado.

| — | S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, bi bilo treba potrditi skupno razumevanje in vzajemno strinjanje med tretjo državo in Evropsko unijo, ki zavezuje zadevno vlado. |
| --- | --- |

—

S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, bi bilo treba potrditi skupno razumevanje in vzajemno strinjanje med tretjo državo in Evropsko unijo, ki zavezuje zadevno vlado.

| — | Tretje države, ki želijo sodelovati z Evropsko unijo, bi se morale v celoti zavezati načelom neširjenja. Prav tako bi se morale pridružiti relevantnim konvencijam v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti in varovanju ali dokazati trdno odločenost za pristop k tovrstnim konvencijam. Pristop k relevantnim konvencijam
  ali sprejetje potrebnih ukrepov za pristop
  k njim bi
  lahko bil pogoj
  za sodelovanje z Evropsko unijo. V izrednih razmerah bi bilo treba to načelo izjemoma prožno uporabljati. |
| --- | --- |

—

Tretje države, ki želijo sodelovati z Evropsko unijo, bi se morale v celoti zavezati načelom neširjenja. Prav tako bi se morale pridružiti relevantnim konvencijam v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti in varovanju ali dokazati trdno odločenost za pristop k tovrstnim konvencijam. Pristop k relevantnim konvencijam
  ali sprejetje potrebnih ukrepov za pristop
  k njim bi
  lahko bil pogoj
  za sodelovanje z Evropsko unijo. V izrednih razmerah bi bilo treba to načelo izjemoma prožno uporabljati.

| — | Tretje države, ki želijo sodelovati z Evropsko unijo, bi se morale v celoti zavezati načelom neširjenja. Prav tako bi se morale pridružiti relevantnim konvencijam v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti in varovanju ali dokazati trdno odločenost za pristop k tovrstnim konvencijam. Pristop k relevantnim konvencijam k njim
  in njihovo izvajanje
  bi
  morala biti pogoja
  za sodelovanje z Evropsko unijo. V izrednih razmerah bi bilo treba to načelo izjemoma prilagoditi
  , če bi se lahko ob odsotnosti ukrepov povečala tveganja za Unijo in njene državljane
  . |
| --- | --- |

—

Tretje države, ki želijo sodelovati z Evropsko unijo, bi se morale v celoti zavezati načelom neširjenja. Prav tako bi se morale pridružiti relevantnim konvencijam v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti in varovanju ali dokazati trdno odločenost za pristop k tovrstnim konvencijam. Pristop k relevantnim konvencijam k njim
  in njihovo izvajanje
  bi
  morala biti pogoja
  za sodelovanje z Evropsko unijo. V izrednih razmerah bi bilo treba to načelo izjemoma prilagoditi
  , če bi se lahko ob odsotnosti ukrepov povečala tveganja za Unijo in njene državljane
  .

| — | Za zagotovitev in spremljanje izpolnjevanja ciljev sodelovanja mora tretja država prejemnica sprejeti načelo ocenjevanja sprejetih ukrepov.
  Z ocenjevanjem bi bilo mogoče spremljati in preverjati
  izpolnjevanje dogovorjenih ciljev
  . To
  bi
  lahko bil
  pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevkov Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Za zagotovitev in spremljanje izpolnjevanja ciljev sodelovanja mora tretja država prejemnica sprejeti načelo ocenjevanja sprejetih ukrepov.
  Z ocenjevanjem bi bilo mogoče spremljati in preverjati
  izpolnjevanje dogovorjenih ciljev
  . To
  bi
  lahko bil
  pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevkov Skupnosti.

| — | Za zagotovitev in spremljanje izpolnjevanja ciljev sodelovanja mora tretja država prejemnica sprejeti načelo ocenjevanja sprejetih ukrepov.
  Preverljivo in dosledno
  izpolnjevanje dogovorjenih ciljev bi
  moralo biti
  pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevkov Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Za zagotovitev in spremljanje izpolnjevanja ciljev sodelovanja mora tretja država prejemnica sprejeti načelo ocenjevanja sprejetih ukrepov.
  Preverljivo in dosledno
  izpolnjevanje dogovorjenih ciljev bi
  moralo biti
  pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevkov Skupnosti.

| — | Sodelovanje na področjih jedrske varnosti in nadzornih ukrepov po tej uredbi ni namenjeno promociji jedrske energije. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje na področjih jedrske varnosti in nadzornih ukrepov po tej uredbi ni namenjeno promociji jedrske energije.

| — | Sodelovanje na področjih jedrske varnosti in nadzornih ukrepov po tej uredbi ni namenjeno promociji jedrske energije
  ali podaljšanju življenjske dobe obstoječih jedrskih elektrarn
  . |
| --- | --- |

—

Sodelovanje na področjih jedrske varnosti in nadzornih ukrepov po tej uredbi ni namenjeno promociji jedrske energije
  ali podaljšanju življenjske dobe obstoječih jedrskih elektrarn
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Priloga – Merila – 2. Države z nameščenimi zmogljivostmi za proizvodnjo jedrske energije – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dodatno sodelovanje z državami, ki so že prejele finančna sredstva Skupnosti, bi moralo biti odvisno od ocene ukrepov, ki so se financirali iz proračuna Skupnosti, in od ustrezne utemeljitve novih potreb. Z ocenjevanjem bi bilo treba natančneje določiti naravo sodelovanja in zneske, ki naj bi se v prihodnosti namenili tem državam. | Dodatno sodelovanje z državami, ki so že prejele finančna sredstva Skupnosti, bi moralo biti odvisno od ocene ukrepov, ki so se financirali iz proračuna Skupnosti, in od ustrezne utemeljitve novih potreb. Z ocenjevanjem bi bilo treba natančneje določiti naravo sodelovanja in zneske, ki naj bi se v prihodnosti namenili tem državam.
  Unija bi morala spodbujati regionalno sodelovanje in mehanizme strokovnih pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dodatno sodelovanje z državami, ki so že prejele finančna sredstva Skupnosti, bi moralo biti odvisno od ocene ukrepov, ki so se financirali iz proračuna Skupnosti, in od ustrezne utemeljitve novih potreb. Z ocenjevanjem bi bilo treba natančneje določiti naravo sodelovanja in zneske, ki naj bi se v prihodnosti namenili tem državam.

Dodatno sodelovanje z državami, ki so že prejele finančna sredstva Skupnosti, bi moralo biti odvisno od ocene ukrepov, ki so se financirali iz proračuna Skupnosti, in od ustrezne utemeljitve novih potreb. Z ocenjevanjem bi bilo treba natančneje določiti naravo sodelovanja in zneske, ki naj bi se v prihodnosti namenili tem državam.
  Unija bi morala spodbujati regionalno sodelovanje in mehanizme strokovnih pregledov.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Priloga – Merila – 3. Države brez nameščenih zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru držav, ki želijo razviti zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, če imajo raziskovalne reaktorje ali ne, in v katerih se zastavlja vprašanje posredovanja v primernem trenutku, da se zagotovi spodbujanje kulture jedrske varnosti in zaščite vzporedno z razvojem programa za proizvodnjo jedrske energije, zlasti kar zadeva okrepitev regulativnih organov in organizacij za tehnično podporo
  , se bodo pri sodelovanju
  upoštevali izvedljivost programa razvoja zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, obstoj vladnega sklepa glede uporabe jedrske energije in priprava predhodnega načrta. | V primeru držav, ki želijo razviti zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, če imajo raziskovalne reaktorje ali ne, in v katerih se zastavlja vprašanje posredovanja v primernem trenutku, da se zagotovi spodbujanje kulture jedrske varnosti in zaščite vzporedno z razvojem programa za proizvodnjo jedrske energije, zlasti kar zadeva okrepitev
  upravljanja jedrske varnosti, ter neodvisnost in zmogljivosti
  regulativnih organov in organizacij za tehnično podporo
  . Pri sodelovanju se bodo
  upoštevali izvedljivost programa razvoja zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, obstoj vladnega sklepa glede uporabe jedrske energije in priprava predhodnega načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V primeru držav, ki želijo razviti zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, če imajo raziskovalne reaktorje ali ne, in v katerih se zastavlja vprašanje posredovanja v primernem trenutku, da se zagotovi spodbujanje kulture jedrske varnosti in zaščite vzporedno z razvojem programa za proizvodnjo jedrske energije, zlasti kar zadeva okrepitev regulativnih organov in organizacij za tehnično podporo
  , se bodo pri sodelovanju
  upoštevali izvedljivost programa razvoja zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, obstoj vladnega sklepa glede uporabe jedrske energije in priprava predhodnega načrta.

V primeru držav, ki želijo razviti zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, če imajo raziskovalne reaktorje ali ne, in v katerih se zastavlja vprašanje posredovanja v primernem trenutku, da se zagotovi spodbujanje kulture jedrske varnosti in zaščite vzporedno z razvojem programa za proizvodnjo jedrske energije, zlasti kar zadeva okrepitev
  upravljanja jedrske varnosti, ter neodvisnost in zmogljivosti
  regulativnih organov in organizacij za tehnično podporo
  . Pri sodelovanju se bodo
  upoštevali izvedljivost programa razvoja zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije, obstoj vladnega sklepa glede uporabe jedrske energije in priprava predhodnega načrta.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Priloga – Prednostne naloge – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da se vzpostavijo varnostne razmere, potrebne za odpravo nevarnosti za življenje in zdravje prebivalstva, ter se zagotovi, da se jedrske snovi ne uporabljajo za druge namene, kakor za tiste, za katere so predvidene,
  je sodelovanje v prvi vrsti usmerjeno k jedrskim regulatorjem (in njihovim organizacijam za tehnično podporo). Cilj
  je
  zagotoviti njihovo tehnično usposobljenost in neodvisnost ter okrepiti regulativni okvir, zlasti glede dejavnosti izdaje dovoljenj, vključno s pregledovanjem in spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in varnosti („testi odpornosti“). | Po tem instrumentu
  je sodelovanje v prvi vrsti usmerjeno k jedrskim regulatorjem (in njihovim organizacijam za tehnično podporo)
  , pri čemer je
  cilj zagotoviti njihovo tehnično usposobljenost in neodvisnost ter okrepiti regulativni okvir, zlasti glede dejavnosti izdaje dovoljenj, vključno s pregledovanjem in spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in varnosti („testi odpornosti“).
  To bi moralo ustvariti potrebne varnostne pogoje za odpravo tveganj, ki ogrožajo življenje in varnost javnosti, ter za zagotovitev, da se jedrske snovi ne bodo uporabljale za namene, za katere niso predvidene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Da se vzpostavijo varnostne razmere, potrebne za odpravo nevarnosti za življenje in zdravje prebivalstva, ter se zagotovi, da se jedrske snovi ne uporabljajo za druge namene, kakor za tiste, za katere so predvidene,
  je sodelovanje v prvi vrsti usmerjeno k jedrskim regulatorjem (in njihovim organizacijam za tehnično podporo). Cilj
  je
  zagotoviti njihovo tehnično usposobljenost in neodvisnost ter okrepiti regulativni okvir, zlasti glede dejavnosti izdaje dovoljenj, vključno s pregledovanjem in spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in varnosti („testi odpornosti“).

Po tem instrumentu
  je sodelovanje v prvi vrsti usmerjeno k jedrskim regulatorjem (in njihovim organizacijam za tehnično podporo)
  , pri čemer je
  cilj zagotoviti njihovo tehnično usposobljenost in neodvisnost ter okrepiti regulativni okvir, zlasti glede dejavnosti izdaje dovoljenj, vključno s pregledovanjem in spremljanjem učinkovitih in celovitih ocen tveganj in varnosti („testi odpornosti“).
  To bi moralo ustvariti potrebne varnostne pogoje za odpravo tveganj, ki ogrožajo življenje in varnost javnosti, ter za zagotovitev, da se jedrske snovi ne bodo uporabljale za namene, za katere niso predvidene.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Priloga – Prednostne naloge – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Druge prednostne naloge programov sodelovanja, ki jih je treba razviti v okviru te uredbe, vključujejo: | Druge prednostne naloge programov sodelovanja, ki jih je treba razviti v okviru te uredbe, vključujejo: |
| | — | izdajo dovoljenj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Druge prednostne naloge programov sodelovanja, ki jih je treba razviti v okviru te uredbe, vključujejo:

Druge prednostne naloge programov sodelovanja, ki jih je treba razviti v okviru te uredbe, vključujejo:

—

izdajo dovoljenj;

| — | oblikovanje in izvajanje odgovornih strategij in okvirov za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom ter radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

—

oblikovanje in izvajanje odgovornih strategij in okvirov za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom ter radioaktivnimi odpadki;

| — | oblikovanje in izvajanje odgovornih strategij in okvirov za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

—

oblikovanje in izvajanje odgovornih strategij in okvirov za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| — | razgradnjo obstoječih objektov, sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi, če so nevarni za prebivalstvo. |
| --- | --- |

—

razgradnjo obstoječih objektov, sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter dvigovanje z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi, če so nevarni za prebivalstvo.

| — | razgradnjo obstoječih objektov, sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter dvigovanja z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi, če so nevarni za prebivalstvo; |
| --- | --- |

—

razgradnjo obstoječih objektov, sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih območij rudarjenja urana ter dvigovanja z dna potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi v morju ter ravnanje z njimi, če so nevarni za prebivalstvo;

| — | zagotavljanje, da se jedrske snovi ne uporabljajo za druge namene kot za predvidene. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da se jedrske snovi ne uporabljajo za druge namene kot za predvidene.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Priloga – Prednostne naloge – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov v tretjih državah se bo obravnavalo v posebnih situacijah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi „testov odpornosti“. Takšno sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov bo izključevalo dobavljanje opreme. | Sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov v tretjih državah se bo obravnavalo v posebnih situacijah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi „testov odpornosti“. Takšno sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov bo izključevalo dobavljanje opreme
  in druge dejavnosti ali podporo, ki bi jo operaterji lahko in morali kupiti, da bi izpolnili predpisane varnostne standarde
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov v tretjih državah se bo obravnavalo v posebnih situacijah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi „testov odpornosti“. Takšno sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov bo izključevalo dobavljanje opreme.

Sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov v tretjih državah se bo obravnavalo v posebnih situacijah v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi „testov odpornosti“. Takšno sodelovanje z upravljavci jedrskih objektov bo izključevalo dobavljanje opreme
  in druge dejavnosti ali podporo, ki bi jo operaterji lahko in morali kupiti, da bi izpolnili predpisane varnostne standarde
  .

---

(*1)  
  UL ...

(1)  
  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (UL ...)

(2)  
  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (UL ...)

(3)  
  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II) (UL L...)

(4)  
  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta(UL L...)

(5)  
  Uredba Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom ter z državami v razvoju, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, za dejavnosti, ki ne spadajo pod uradno razvojno pomoč (UL L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Programi pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 436/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0783),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0514/2011),

| — | ob upoštevanju člena 56 Akta o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in Protokola št. 4 k navedenemu aktu , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 56 Akta o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in Protokola št. 4 k navedenemu aktu ,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A7-0119/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V skladu z obveznostmi iz pristopne pogodbe in s podporo pomoči Skupnosti so Bolgarija, Litva in Slovaška zaprle jedrske elektrarne in dosegle pomemben napredek pri razgradnji. Za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje je
  za doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje
  nujno dodatno delo, hkrati pa je treba zagotavljati uporabo najvišjih varnostnih standardov. Na podlagi razpoložljivih ocen bo dokončanje razgradnje zahtevalo izdatna dodatna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V skladu z obveznostmi iz pristopne pogodbe in s podporo pomoči Skupnosti so Bolgarija, Litva in Slovaška zaprle jedrske elektrarne in dosegle pomemben napredek pri razgradnji. Za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje je
  za doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje
  nujno dodatno delo, hkrati pa je treba zagotavljati uporabo najvišjih varnostnih standardov. Na podlagi razpoložljivih ocen bo dokončanje razgradnje zahtevalo izdatna dodatna finančna sredstva.

| (4) | V skladu z obveznostmi iz pristopne pogodbe in s podporo pomoči Skupnosti so Bolgarija, Litva in Slovaška zaprle jedrske elektrarne
  ali ustrezne enote
  in dosegle pomemben napredek pri razgradnji. Za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih
  rušenja, dekontaminacije,
  razgradnje
  in ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter za izvedbo stabilnega postopka za dokončno stanje v postopku razgradnje
  je nujno dodatno delo, hkrati pa je treba zagotavljati uporabo najvišjih varnostnih standardov. Na podlagi razpoložljivih ocen bo dokončanje razgradnje zahtevalo izdatna dodatna finančna sredstva
  , pri čemer je treba upoštevati skupno finančno odgovornost Unije in teh držav članic
  . |
| --- | --- |

(4)

V skladu z obveznostmi iz pristopne pogodbe in s podporo pomoči Skupnosti so Bolgarija, Litva in Slovaška zaprle jedrske elektrarne
  ali ustrezne enote
  in dosegle pomemben napredek pri razgradnji. Za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih
  rušenja, dekontaminacije,
  razgradnje
  in ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter za izvedbo stabilnega postopka za dokončno stanje v postopku razgradnje
  je nujno dodatno delo, hkrati pa je treba zagotavljati uporabo najvišjih varnostnih standardov. Na podlagi razpoložljivih ocen bo dokončanje razgradnje zahtevalo izdatna dodatna finančna sredstva
  , pri čemer je treba upoštevati skupno finančno odgovornost Unije in teh držav članic
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema z močjo 1 500  MW, štirih enot jedrske elektrarne Kozloduj s skupno močjo 1 760 MW in jedrske elektrarne Bohunice V1 z dvema enotama z močjo 880 MW predstavlja težko dolgoročno breme za državljane treh držav z vidika energetskih, finančnih, gospodarskih, okoljskih in družbenih posledic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema z močjo 1 500  MW, štirih enot jedrske elektrarne Kozloduj s skupno močjo 1 760 MW in jedrske elektrarne Bohunice V1 z dvema enotama z močjo 880 MW predstavlja težko dolgoročno breme za državljane treh držav z vidika energetskih, finančnih, gospodarskih, okoljskih in družbenih posledic.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Razgradnja jedrske elektrarne Ignalina je dolgoročni projekt in za Litvo predstavlja izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno velikosti in gospodarski moči države. Protokol št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 navaja, da se bo program Ignalina zato neprekinjeno nadaljeval tudi po letu 2006 in da bodo v obdobju naslednje finančne perspektive povprečna skupna sredstva, namenjena podaljšanju programa Ignalina, zadostovala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Razgradnja jedrske elektrarne Ignalina je dolgoročni projekt in za Litvo predstavlja izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno velikosti in gospodarski moči države. Protokol št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 navaja, da se bo program Ignalina zato neprekinjeno nadaljeval tudi po letu 2006 in da bodo v obdobju naslednje finančne perspektive povprečna skupna sredstva, namenjena podaljšanju programa Ignalina, zadostovala.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | V primeru Bolgarije se člen 30 Akta o pristopu iz leta 2005 nanaša zgolj na obdobje 2007–2009, v primeru Slovaške pa se Akt o pristopu iz leta 2003 nanaša le na obdobje 2004–2006. Zato bi bilo treba za nadaljnjo pomoč Bolgariji in Slovaški uporabljati člen 203 Pogodbe Euratom, Protokol št. 4 in člen 56 Akta o pristopu iz leta 2003 pa služita kot pravni podlagi za nadaljevanje pomoči Litvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

V primeru Bolgarije se člen 30 Akta o pristopu iz leta 2005 nanaša zgolj na obdobje 2007–2009, v primeru Slovaške pa se Akt o pristopu iz leta 2003 nanaša le na obdobje 2004–2006. Zato bi bilo treba za nadaljnjo pomoč Bolgariji in Slovaški uporabljati člen 203 Pogodbe Euratom, Protokol št. 4 in člen 56 Akta o pristopu iz leta 2003 pa služita kot pravni podlagi za nadaljevanje pomoči Litvi.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Nadzor Komisije se je v okviru programov, vzpostavljenih za obdobje 2007–2013, osredotočil predvsem na proračunsko izvrševanje finančnih odobritev in izvajanje projektov, namesto na dosežen napredek pri uresničevanju ciljev programa kot celote. Zaradi nezadostnega merjenja napredka v zvezi z uresničevanjem ciljev programa in neustreznega spremljanja učinkovite rabe sredstev nihče ni bil resnično odgovoren za izvajanje programa v celoti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Nadzor Komisije se je v okviru programov, vzpostavljenih za obdobje 2007–2013, osredotočil predvsem na proračunsko izvrševanje finančnih odobritev in izvajanje projektov, namesto na dosežen napredek pri uresničevanju ciljev programa kot celote. Zaradi nezadostnega merjenja napredka v zvezi z uresničevanjem ciljev programa in neustreznega spremljanja učinkovite rabe sredstev nihče ni bil resnično odgovoren za izvajanje programa v celoti.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Ustrezno bi bilo treba upoštevati posebno poročilo 16/2011 Računskega sodišča z naslovom „Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi“, ki vključuje sklepe in priporočila. Računsko sodišče je ugotovilo, da je glavnina procesa razgradnje v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem še vedno pred nami in da je sredstev za njegovo dokončanje odločno premalo (približno 2,5  milijarde EUR). Zlasti prihaja do zamud in prekoračitve stroškov pri pomembnih infrastrukturnih projektih v glavnini procesa razgradnje, ocene stroškov pa zaradi pomanjkanja bistvenih informacij glede radioaktivnih odpadkov in/ali objektov in tehnologij, potrebnih za njihovo obdelavo, niso popolne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Ustrezno bi bilo treba upoštevati posebno poročilo 16/2011 Računskega sodišča z naslovom „Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi“, ki vključuje sklepe in priporočila. Računsko sodišče je ugotovilo, da je glavnina procesa razgradnje v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem še vedno pred nami in da je sredstev za njegovo dokončanje odločno premalo (približno 2,5  milijarde EUR). Zlasti prihaja do zamud in prekoračitve stroškov pri pomembnih infrastrukturnih projektih v glavnini procesa razgradnje, ocene stroškov pa zaradi pomanjkanja bistvenih informacij glede radioaktivnih odpadkov in/ali objektov in tehnologij, potrebnih za njihovo obdelavo, niso popolne.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Čeprav je bilo zaprtje vseh zadevnih enot izvedeno v ustreznih rokih, pri nekaterih programih razgradnje prihaja do zamud, ki so gospodarsko škodljive in politično nesprejemljive. Odpraviti bi jih bilo treba s pregledanim podrobnim načrtom za razgradnjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Čeprav je bilo zaprtje vseh zadevnih enot izvedeno v ustreznih rokih, pri nekaterih programih razgradnje prihaja do zamud, ki so gospodarsko škodljive in politično nesprejemljive. Odpraviti bi jih bilo treba s pregledanim podrobnim načrtom za razgradnjo.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | Ker nekateri programi še niso sprožili organizacijskih sprememb, potrebnih za učinkovito razgradnjo, bi bilo treba izvesti potrebno preoblikovanje organizacijske strukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5d)

Ker nekateri programi še niso sprožili organizacijskih sprememb, potrebnih za učinkovito razgradnjo, bi bilo treba izvesti potrebno preoblikovanje organizacijske strukture.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Po zahtevi
  Bolgarije, Litve in Slovaške za dodatno financiranje
  je bila v predlogu Komisije
  za
  naslednji večletni finančni okvir za
  obdobje 2014–2020
  izdelana določba: „Proračun za strategijo Evropa 2020“ v znesku 700 milijonov EUR iz splošnega proračuna Evropske
  unije
  za jedrsko varnost in razgradnjo. Od tega je 500 milijonov EUR glede na cene iz leta 2011, kar je približno 553 milijonov EUR glede na sedanje cene, predvidenih za novi program za dodatno podporo za razgradnjo enot 1–2 jedrske elektrarne Bohunice V1, enot 1–2 jedrske elektrarne Ignalina v obdobju od leta 2014 do leta 2017 in enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v obdobju od leta 2014 do leta 2020. Financiranje v okviru tega novega programa bi se moralo postopno zmanjševati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Po zahtevi
  Bolgarije, Litve in Slovaške za dodatno financiranje
  je bila v predlogu Komisije
  za
  naslednji večletni finančni okvir za
  obdobje 2014–2020
  izdelana določba: „Proračun za strategijo Evropa 2020“ v znesku 700 milijonov EUR iz splošnega proračuna Evropske
  unije
  za jedrsko varnost in razgradnjo. Od tega je 500 milijonov EUR glede na cene iz leta 2011, kar je približno 553 milijonov EUR glede na sedanje cene, predvidenih za novi program za dodatno podporo za razgradnjo enot 1–2 jedrske elektrarne Bohunice V1, enot 1–2 jedrske elektrarne Ignalina v obdobju od leta 2014 do leta 2017 in enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v obdobju od leta 2014 do leta 2020. Financiranje v okviru tega novega programa bi se moralo postopno zmanjševati.

| (6) | V skladu z zahtevo
  Bolgarije, Litve in Slovaške za dodatno financiranje
  bi morala finančna sredstva
  za
  izvajanje programa za
  obdobje 2014–2020
  vključevati primerno finančno podporo
  Unije
  , ki bo temeljila na posameznem načrtu razgradnje. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z zahtevo
  Bolgarije, Litve in Slovaške za dodatno financiranje
  bi morala finančna sredstva
  za
  izvajanje programa za
  obdobje 2014–2020
  vključevati primerno finančno podporo
  Unije
  , ki bo temeljila na posameznem načrtu razgradnje.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Znesek odobritev, dodeljenih programom, pa tudi programsko obdobje in razdelitev sredstev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice se lahko pregledajo na podlagi rezultatov vmesnega in končnega poročila o vrednotenju, če niso ogroženi najvišji varnostni standardi in stabilen postopek razgradnje, ki izhajajo iz zadevnih načrtov razgradnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Znesek odobritev, dodeljenih programom, pa tudi programsko obdobje in razdelitev sredstev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice se lahko pregledajo na podlagi rezultatov vmesnega in končnega poročila o vrednotenju, če niso ogroženi najvišji varnostni standardi in stabilen postopek razgradnje, ki izhajajo iz zadevnih načrtov razgradnje.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Podpora, ki jo zajema ta uredba, bi morala zagotoviti nemoteno nadaljevanje razgradnje in se osredotočiti na ukrepe za
  doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje, kar bi tako prineslo največjo dodano vrednost
  Unije
  in hkrati zagotovilo prehod k financiranju varnega dokončanja razgradnje
  . Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje. Ta uredba ne vpliva na izid prihodnjih postopkov državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Podpora, ki jo zajema ta uredba, bi morala zagotoviti nemoteno nadaljevanje razgradnje in se osredotočiti na ukrepe za
  doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje, kar bi tako prineslo največjo dodano vrednost
  Unije
  in hkrati zagotovilo prehod k financiranju varnega dokončanja razgradnje
  . Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje. Ta uredba ne vpliva na izid prihodnjih postopkov državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe.

| (7) | Podpora, ki jo zajema ta uredba, bi morala zagotoviti nemoteno nadaljevanje razgradnje in se osredotočiti na ukrepe za
  izvajanje stabilnega postopka za dokončno trajno razgradnjo, obenem pa zagotoviti uporabo najvišjih varnostnih standardov, ker taki ukrepi prinesejo najvišjo dodano vrednost
  Unije. Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje.
  Neizpolnjevanje te obveznosti ogroža državljane Unije.
  Ta uredba ne vpliva na izid morebitnih prihodnjih postopkov državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(7)

Podpora, ki jo zajema ta uredba, bi morala zagotoviti nemoteno nadaljevanje razgradnje in se osredotočiti na ukrepe za
  izvajanje stabilnega postopka za dokončno trajno razgradnjo, obenem pa zagotoviti uporabo najvišjih varnostnih standardov, ker taki ukrepi prinesejo najvišjo dodano vrednost
  Unije. Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje.
  Neizpolnjevanje te obveznosti ogroža državljane Unije.
  Ta uredba ne vpliva na izid morebitnih prihodnjih postopkov državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Za razgradnjo jedrskih elektrarn, zajetih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo,
  ter
  ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije enot, ki jih je treba zapreti, da se zagotovi največja možna učinkovitost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Za razgradnjo jedrskih elektrarn, zajetih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo,
  ter
  ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije enot, ki jih je treba zapreti, da se zagotovi največja možna učinkovitost.

| (9) | Za razgradnjo jedrskih elektrarn, zajetih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije enot, ki jih je treba zapreti,
  ter celovito oceniti napredek postopkov razgradnje in blaženja posledic,
  da se zagotovi največja možna učinkovitost. |
| --- | --- |

(9)

Za razgradnjo jedrskih elektrarn, zajetih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije enot, ki jih je treba zapreti,
  ter celovito oceniti napredek postopkov razgradnje in blaženja posledic,
  da se zagotovi največja možna učinkovitost.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Stroški dejavnosti razgradnje, ki jih zajema ta uredba, bi se morali določiti v skladu z mednarodno priznanimi standardi za oceno stroškov razgradnje, kot je na primer Mednarodna struktura za razčlenitev stroškov razgradnje (ISDC), ki so jo skupaj objavile Agencija za jedrsko energijo, Mednarodna agencija za atomsko energijo in Evropska komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Stroški dejavnosti razgradnje, ki jih zajema ta uredba, bi se morali določiti v skladu z mednarodno priznanimi standardi za oceno stroškov razgradnje, kot je na primer Mednarodna struktura za razčlenitev stroškov razgradnje (ISDC), ki so jo skupaj objavile Agencija za jedrsko energijo, Mednarodna agencija za atomsko energijo in Evropska komisija.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Komisija bo zagotovila učinkovit nadzor razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovila najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosijo države članice. Sem sodita učinkovito merjenje uspešnosti in ocena korektivnih ukrepov med programom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Komisija bo zagotovila učinkovit nadzor razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovila najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosijo države članice. Sem sodita učinkovito merjenje uspešnosti in ocena korektivnih ukrepov med programom.

| (11) | Komisija bo zagotovila učinkovit nadzor razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovila najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosijo države članice. Sem sodita učinkovito merjenje uspešnosti in ocena korektivnih ukrepov med programom.
  Takšen nadzor bi moral temeljiti na vzpostavitvi smiselnih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti, ki jih je mogoče preprosto spremljati in po potrebi o njih poročati. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bo zagotovila učinkovit nadzor razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovila najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosijo države članice. Sem sodita učinkovito merjenje uspešnosti in ocena korektivnih ukrepov med programom.
  Takšen nadzor bi moral temeljiti na vzpostavitvi smiselnih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti, ki jih je mogoče preprosto spremljati in po potrebi o njih poročati.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Komisija bi morala zagotoviti čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor nad sredstvi iz proračuna Unije, zlasti v zvezi z njihovim pričakovanim in dejanskim prispevkom k doseganju splošnih ciljev programov. Rešiti bi bilo treba predvsem vodstvene, pravne, finančne in tehnične težave ali ustrezno ukrepati za njihovo rešitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Komisija bi morala zagotoviti čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor nad sredstvi iz proračuna Unije, zlasti v zvezi z njihovim pričakovanim in dejanskim prispevkom k doseganju splošnih ciljev programov. Rešiti bi bilo treba predvsem vodstvene, pravne, finančne in tehnične težave ali ustrezno ukrepati za njihovo rešitev.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Treba bi bilo storiti vse potrebno, da se nadaljuje praksa sofinanciranja, ki je bila uvedena pri predpristopni pomoči in pri pomoči, zagotovljeni v obdobju 2007–2013 za napore Litve pri razgradnji, pa tudi da se pritegne sofinanciranje iz drugih virov, kadar je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Treba bi bilo storiti vse potrebno, da se nadaljuje praksa sofinanciranja, ki je bila uvedena pri predpristopni pomoči in pri pomoči, zagotovljeni v obdobju 2007–2013 za napore Litve pri razgradnji, pa tudi da se pritegne sofinanciranje iz drugih virov, kadar je to ustrezno.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa večletni program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za obdobje 2014–2020 („Program“), ki določa pravila za izvajanje finančne podpore Unije za ukrepe, povezane z razgradnjo jedrskih elektrarn Kozloduj (enote 1 do 4; program Kozloduj), Ignalina (enoti 1 in 2; program Ignalina) in Bohunice V1 (enoti 1 in 2; program Bohunice). | Ta uredba določa večletni program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za obdobje 2014–2020 („Program“), ki določa pravila za
  nadaljnje
  izvajanje finančne podpore Unije za ukrepe, povezane z 
  dokončno
  razgradnjo jedrskih elektrarn Kozloduj (enote 1 do 4; program Kozloduj), Ignalina (enoti 1 in 2; program Ignalina) in Bohunice V1 (enoti 1 in 2; program Bohunice). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa večletni program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za obdobje 2014–2020 („Program“), ki določa pravila za izvajanje finančne podpore Unije za ukrepe, povezane z razgradnjo jedrskih elektrarn Kozloduj (enote 1 do 4; program Kozloduj), Ignalina (enoti 1 in 2; program Ignalina) in Bohunice V1 (enoti 1 in 2; program Bohunice).

Ta uredba določa večletni program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za obdobje 2014–2020 („Program“), ki določa pravila za
  nadaljnje
  izvajanje finančne podpore Unije za ukrepe, povezane z 
  dokončno
  razgradnjo jedrskih elektrarn Kozloduj (enote 1 do 4; program Kozloduj), Ignalina (enoti 1 in 2; program Ignalina) in Bohunice V1 (enoti 1 in 2; program Bohunice).

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 1a |
| | Opredelitev |
| | Za namene te uredbe razgradnja zajema pripravljalne dejavnosti pred dokončno zaustavitvijo (kot so priprava načrta razgradnje, izdelava dokumentacije za pridobitev dovoljenja in priprava infrastrukturnih projektov za ravnanje z odpadki) in vse dejavnosti, ki sledijo zaustavitvi reaktorjev, kot so odstranitev in dokončno odlaganje izrabljenih gorivnih elementov, dekontaminacija, razstavljanje in/ali uničenje jedrskih naprav, odlaganje preostalih radioaktivnih odpadnih materialov in okoljska obnova kontaminiranega območja Proces razgradnje je končan, ko objekt ni več pod nadzorom regulativnih organov in zanj ne veljajo radiološke omejitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1a

Opredelitev

Za namene te uredbe razgradnja zajema pripravljalne dejavnosti pred dokončno zaustavitvijo (kot so priprava načrta razgradnje, izdelava dokumentacije za pridobitev dovoljenja in priprava infrastrukturnih projektov za ravnanje z odpadki) in vse dejavnosti, ki sledijo zaustavitvi reaktorjev, kot so odstranitev in dokončno odlaganje izrabljenih gorivnih elementov, dekontaminacija, razstavljanje in/ali uničenje jedrskih naprav, odlaganje preostalih radioaktivnih odpadnih materialov in okoljska obnova kontaminiranega območja Proces razgradnje je končan, ko objekt ni več pod nadzorom regulativnih organov in zanj ne veljajo radiološke omejitve.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj tega programa je zadevnim državam članicam pomagati
  doseči
  dokončno
  stanje v postopku razgradnje
  jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2,
  v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo,
  in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti. | 1.   Splošni cilj tega programa je zadevnim državam članicam pomagati
  pri izvedbi stabilnega postopka za
  dokončno
  razgradnjo
  jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti
  v skladu z zakonodajo Unije o jedrski varnosti in zlasti direktivami Sveta 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ter 2011/70/Euratom

   (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj tega programa je zadevnim državam članicam pomagati
  doseči
  dokončno
  stanje v postopku razgradnje
  jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2,
  v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo,
  in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti.

1.   Splošni cilj tega programa je zadevnim državam članicam pomagati
  pri izvedbi stabilnega postopka za
  dokončno
  razgradnjo
  jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti
  v skladu z zakonodajo Unije o jedrski varnosti in zlasti direktivami Sveta 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ter 2011/70/Euratom

   (3).

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto
  pripravljenih
  odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iii)

varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto
  pripravljenih
  odpadkov;

| (iii) | varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto
  skladiščenih in odloženih
  odpadkov; |
| --- | --- |

(iii)

varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto
  skladiščenih in odloženih
  odpadkov;

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in drugih pomožnih zgradbah ter varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se
  glede na
  vrsto in
  število razgrajenih pomožnih sistemov in količino ter vrsto pripravljenih
  odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iii)

izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in drugih pomožnih zgradbah ter varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se
  glede na
  vrsto in
  število razgrajenih pomožnih sistemov in količino ter vrsto pripravljenih
  odpadkov;

| (iii) | izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in drugih pomožnih zgradbah ter varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom za ravnanje z odpadki, meri se
  s količino in
  vrsto
  skladiščenih
  in
  odloženih
  odpadkov; |
| --- | --- |

(iii)

izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in drugih pomožnih zgradbah ter varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom za ravnanje z odpadki, meri se
  s količino in
  vrsto
  skladiščenih
  in
  odloženih
  odpadkov;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka c – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom
  za ravnanje
  z odpadki, meri se
  glede na
  količino in vrsto
  pripravljenih
  odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iii)

varno ravnanje
  z odpadki,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom
  za ravnanje
  z odpadki, meri se
  glede na
  količino in vrsto
  pripravljenih
  odpadkov;

| (iii) | varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom
  za ravnanje
  z odpadki, meri se
  s
  količino in vrsto
  skladiščenih in odloženih
  odpadkov; |
| --- | --- |

(iii)

varno ravnanje pri
  skladiščenju in odlaganju odpadkov,
  ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim
  nacionalnim
  načrtom
  za ravnanje
  z odpadki, meri se
  s
  količino in vrsto
  skladiščenih in odloženih
  odpadkov;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programi razgradnje iz odstavka 2 lahko vključujejo tudi ukrepe za vzdrževanje potrebne visoke ravni varnosti pri zapiranju jedrskih elektrarn. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Programi razgradnje iz odstavka 2 lahko vključujejo tudi ukrepe za vzdrževanje potrebne visoke ravni varnosti pri zapiranju jedrskih elektrarn.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Mejniki
  in
  ciljni končni datumi bodo opredeljeni v aktu v skladu s členom 6(2). | 3.   Mejniki
  , pričakovani splošni rezultati,
  ciljni končni datumi
  in kazalniki uspešnosti skupnega letnega delovnega programa
  bodo opredeljeni v aktu v skladu s členom 6(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Mejniki
  in
  ciljni končni datumi bodo opredeljeni v aktu v skladu s členom 6(2).

3.   Mejniki
  , pričakovani splošni rezultati,
  ciljni končni datumi
  in kazalniki uspešnosti skupnega letnega delovnega programa
  bodo opredeljeni v aktu v skladu s členom 6(2).

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo
  552 947 000
   EUR glede na sedanje cene. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo
  969 260 000
   EUR glede na sedanje cene. |
| Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice: | Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice: |
| (a) | 208 503 000
   EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo
  552 947 000
   EUR glede na sedanje cene.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo
  969 260 000
   EUR glede na sedanje cene.

Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice:

Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice:

(a)

208 503 000
   EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020;

| (a) | 293 032 000
   EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020; |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
   EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020;

| (b) | 229 629 000
   EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 
  2017
  ; |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
   EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 
  2017
  ;

| (b) | 450 818 000
   EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 
  2020
  ; |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
   EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 
  2020
  ;

| (c) | 114 815 000
   EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do leta 
  2017
  . |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
   EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do leta 
  2017
  .

| (c) | 225 410 000
   EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do leta 
  2020
  . |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
   EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do leta 
  2020
  .

1a.
     
  Letna dodeljena sredstva odobrita Evropski parlament in Svet v okviru omejitev večletnega finančnega okvira in brez poseganja v določbe medinstitucionalnega sporazuma z dne ... 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju

   (4)

  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  bo
  v okviru vmesnega vrednotenja iz člena 8 do konca
  leta 2015
  pregledala uspešnost programa in ocenila napredek programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice glede na mejnike in ciljne datume iz člena 2.3. Na podlagi rezultatov te ocene lahko Komisija pregleda količino odobritev za program, pa tudi programsko obdobje in razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice. | 2.   
  Na podlagi programov iz člena 6(1) in (2) bo
  Komisija v okviru vmesnega vrednotenja iz člena 8 do konca
  leta 2017
  pregledala uspešnost programa in ocenila napredek programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice glede na mejnike in ciljne datume iz člena 2(3). Na podlagi rezultatov te ocene
  in za upoštevanje doseženega napredka ter za zagotovitev, da se bodo sredstva še naprej dodeljevala na podlagi dejanskih potreb,
  lahko Komisija
  po potrebi
  pregleda količino odobritev za program, pa tudi programsko obdobje in razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice
  Nobena prilagoditev proračunskih sredstev ne bo ogrozila varnosti v jedrskih elektrarnah iz člena 1
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija
  bo
  v okviru vmesnega vrednotenja iz člena 8 do konca
  leta 2015
  pregledala uspešnost programa in ocenila napredek programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice glede na mejnike in ciljne datume iz člena 2.3. Na podlagi rezultatov te ocene lahko Komisija pregleda količino odobritev za program, pa tudi programsko obdobje in razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice.

2.   
  Na podlagi programov iz člena 6(1) in (2) bo
  Komisija v okviru vmesnega vrednotenja iz člena 8 do konca
  leta 2017
  pregledala uspešnost programa in ocenila napredek programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice glede na mejnike in ciljne datume iz člena 2(3). Na podlagi rezultatov te ocene
  in za upoštevanje doseženega napredka ter za zagotovitev, da se bodo sredstva še naprej dodeljevala na podlagi dejanskih potreb,
  lahko Komisija
  po potrebi
  pregleda količino odobritev za program, pa tudi programsko obdobje in razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice
  Nobena prilagoditev proračunskih sredstev ne bo ogrozila varnosti v jedrskih elektrarnah iz člena 1
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Finančna dodelitev za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice lahko krije tudi stroške, povezane s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničitev njegovih ciljev; zlasti študijami, sestanki strokovnjakov, dejanji obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe
  , stroški
  v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju tega programa. | 3.   Finančna dodelitev za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice lahko krije tudi stroške, povezane s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničitev njegovih ciljev; zlasti študijami, sestanki strokovnjakov,
  usposabljanji,
  dejanji obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe
  . Krije lahko tudi stroške
  v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju tega programa. |
| Finančna dodelitev lahko krije tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne za prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbo (Euratom) št. 549/2007 in Uredbo Sveta (Euratom) 647/2010. | Finančna dodelitev lahko krije tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne za prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbo (Euratom) št. 549/2007 in Uredbo Sveta (Euratom) št. 647/2010.
  Finančna dodelitev ne krije ukrepov, ki niso našteti v tem členu in v členu 2 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Finančna dodelitev za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice lahko krije tudi stroške, povezane s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničitev njegovih ciljev; zlasti študijami, sestanki strokovnjakov, dejanji obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe
  , stroški
  v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju tega programa.

3.   Finančna dodelitev za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice lahko krije tudi stroške, povezane s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničitev njegovih ciljev; zlasti študijami, sestanki strokovnjakov,
  usposabljanji,
  dejanji obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe
  . Krije lahko tudi stroške
  v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju tega programa.

Finančna dodelitev lahko krije tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne za prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbo (Euratom) št. 549/2007 in Uredbo Sveta (Euratom) 647/2010.

Finančna dodelitev lahko krije tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne za prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbo (Euratom) št. 549/2007 in Uredbo Sveta (Euratom) št. 647/2010.
  Finančna dodelitev ne krije ukrepov, ki niso našteti v tem členu in v členu 2 te uredbe.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Treba je narediti vse, da se nadaljuje sofinanciranje, ki je bilo uvedeno v okviru predpristopne pomoči in pomoči, ki se je v obdobju 2007–2013 namenila prizadevanjem Bolgarije, Litve in Slovaške pri razgradnji, in da se pritegne sofinanciranje iz drugih virov, kadar je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Treba je narediti vse, da se nadaljuje sofinanciranje, ki je bilo uvedeno v okviru predpristopne pomoči in pomoči, ki se je v obdobju 2007–2013 namenila prizadevanjem Bolgarije, Litve in Slovaške pri razgradnji, in da se pritegne sofinanciranje iz drugih virov, kadar je to ustrezno.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Nesoglasja v zvezi z razlago pogodb in dodeljevanjem naročil so predmet sodnega pregleda naročil in se rešujejo v okviru arbitražnega postopka. |
| | Posledične zamude pri izgradnji lahko povzročijo odlog plačila in znižanje finančne dodelitve. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o tem vprašanju v okviru letnega poročila o vrednotenju iz člena 6(1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3b.
     
  Nesoglasja v zvezi z razlago pogodb in dodeljevanjem naročil so predmet sodnega pregleda naročil in se rešujejo v okviru arbitražnega postopka.

Posledične zamude pri izgradnji lahko povzročijo odlog plačila in znižanje finančne dodelitve. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o tem vprašanju v okviru letnega poročila o vrednotenju iz člena 6(1a).

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Do 1. januarja 2014
  morajo
  Bolgarija, Litva in Slovaška
  izpolniti
  naslednje predhodne pogoje: | 1.   Do 1. januarja 2014 Bolgarija, Litva in Slovaška
  sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi izpolnile
  naslednje predhodne pogoje: |
| (a) | skladnost s pravnim redom Unije
  : zlasti na področju jedrske varnosti
  je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Do 1. januarja 2014
  morajo
  Bolgarija, Litva in Slovaška
  izpolniti
  naslednje predhodne pogoje:

1.   Do 1. januarja 2014 Bolgarija, Litva in Slovaška
  sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi izpolnile
  naslednje predhodne pogoje:

(a)

skladnost s pravnim redom Unije
  : zlasti na področju jedrske varnosti
  je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| (a) | skladnost s pravnim redom Unije na področju jedrske varnosti
  , zlasti
  je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

(a)

skladnost s pravnim redom Unije na področju jedrske varnosti
  , zlasti
  je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| (b) | vzpostavitev nacionalnega pravnega okvira za
  zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za
  varno dokončanje razgradnje v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev nacionalnega pravnega okvira za
  zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za
  varno dokončanje razgradnje v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči.

| (b) | vzpostavitev
  skupnega finančnega načrta znotraj
  nacionalnega pravnega okvira
  , v katerem bodo določeni vsi stroški
  za varno dokončanje razgradnje
  enot jedrskih reaktorjev iz te uredbe in jasno navedeni finančni viri,
  v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev
  skupnega finančnega načrta znotraj
  nacionalnega pravnega okvira
  , v katerem bodo določeni vsi stroški
  za varno dokončanje razgradnje
  enot jedrskih reaktorjev iz te uredbe in jasno navedeni finančni viri,
  v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči.

| (c) | predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo. |
| --- | --- |

(c)

predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo.

| (c) | predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo
  , ki določa glavne cilje in naloge, razčlenjene glede na ravni dejavnosti razgradnje, pričakovane projekte, časovni načrt, konkretne mejnike, strukturo stroškov in deleže sofinanciranja, vključno s podrobnostmi dolgoročnega zagotavljanja nacionalnega financiranja
  .
  Načrt ustrezno upošteva najnovejše smernice Agencije za jedrsko energijo (NEA) in Evropske komisije za oceno stroškov razgradnje. |
| --- | --- |

(c)

predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo
  , ki določa glavne cilje in naloge, razčlenjene glede na ravni dejavnosti razgradnje, pričakovane projekte, časovni načrt, konkretne mejnike, strukturo stroškov in deleže sofinanciranja, vključno s podrobnostmi dolgoročnega zagotavljanja nacionalnega financiranja
  .
  Načrt ustrezno upošteva najnovejše smernice Agencije za jedrsko energijo (NEA) in Evropske komisije za oceno stroškov razgradnje.

1a.
     
  Bolgarija, Litva in Slovaška bodo Komisiji do 1. januarja 2014 predložile informacije, ki dokazujejo njihovo izpolnjevanje predhodnih pogojev iz odstavka 1.

2.   Komisija mora pri pripravi letnega programa dela za leto 2014 iz člena 6(1) oceniti informacije, zagotovljene glede izpolnjevanja predhodnih pogojev.
  Med sprejemanjem letnega programa dela
  se lahko odloči, da bo zadržala vso ali del finančne pomoči Unije, dokler ne bodo zadovoljivo izpolnjeni predhodni pogoji.

2.   Komisija mora pri pripravi letnega programa dela za leto 2014 iz člena 6(1) oceniti informacije, zagotovljene glede izpolnjevanja predhodnih pogojev
  , predvsem, ali so bile rešene vodstvene, pravne, finančne in tehnične težave in kateri ukrepi so bili sprejeti za njihovo reševanje
  .
  Če Komisija utemeljeno meni, da je prišlo do kršitve zaradi neizpolnjevanja pogoja iz točke (a) odstavka 1 tega člena, ali če izpolnjevanje pogojev iz točke (b) ali (c) odstavka 1 tega člena ni zadovoljivo,
  se lahko odloči, da bo zadržala vso ali del finančne pomoči Unije, dokler ne bodo zadovoljivo izpolnjeni predhodni pogoji.

Ta odločitev vpliva na sprejetje letnega programa dela in ne bodo ogrozila varnosti v jedrskih elektrarnah iz člena 1. Znesek začasno ustavljene pomoči se določi v skladu z merili, določenimi v aktu iz člena 6(2).

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sprejme en skupni letni program dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki določa cilje, pričakovane rezultate, s tem povezane kazalnike in časovno razporeditev za porabo sredstev v okviru vsake letne finančne obveznosti. | 1.   
  V obdobju 2014–2020
  Komisija
  na začetku vsakega leta
  sprejme en skupni letni program dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki
  za vsakega od teh
  določa cilje, pričakovane rezultate,
  ciljne končne datume,
  s tem povezane kazalnike
  uspešnosti
  in časovno razporeditev za porabo sredstev v okviru vsake letne finančne obveznosti. |
| | 1a.
     
  V obdobju 2014–2020 Komisija ob koncu vsakega leta pripravi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o vrednotenju izvajanja skupnih enoletnih delovnih programov. To poročilo se uporabi kot osnova za sprejetje delovnih programov za naslednje leto. |
| 2.   Komisija najkasneje 31. decembra 2014 sprejme podrobne izvedbene postopke za trajanje
  tega programa. Akt
  , ki
  določa
  izvedbene postopke,
  mora
  za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice prav tako podrobneje opredeljevati
  pričakovane rezultate, dejavnosti in ustrezne kazalnike uspešnosti
  . Vseboval bo pregledane podrobne načrte za razgradnjo iz člena 4(1)(c), ki bodo služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno doseganje pričakovanih rezultatov. | 2.   Komisija najkasneje 31. decembra 2014 sprejme podrobne izvedbene postopke za trajanje
  teh programov. Ti izvedbeni akti
  , ki
  določajo
  izvedbene postopke,
  morajo
  za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice prav tako podrobneje opredeljevati
  elemente iz odstavka 1 tega člena
  . Vseboval bo pregledane podrobne načrte za razgradnjo iz člena 4(1)(c), ki bodo služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno doseganje pričakovanih rezultatov. |
| | 2a.
     
  Komisija zagotavlja izvajanje te uredbe. Komisija opravi vmesno vrednotenje, kakor je določeno v členu 8(1). |
| 3.   Letni programi dela in akti, ki določajo izvedbene postopke iz odstavkov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9(2). | 3.   Letni programi dela in akti, ki določajo izvedbene postopke iz odstavkov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija sprejme en skupni letni program dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki določa cilje, pričakovane rezultate, s tem povezane kazalnike in časovno razporeditev za porabo sredstev v okviru vsake letne finančne obveznosti.

1.   
  V obdobju 2014–2020
  Komisija
  na začetku vsakega leta
  sprejme en skupni letni program dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki
  za vsakega od teh
  določa cilje, pričakovane rezultate,
  ciljne končne datume,
  s tem povezane kazalnike
  uspešnosti
  in časovno razporeditev za porabo sredstev v okviru vsake letne finančne obveznosti.

1a.
     
  V obdobju 2014–2020 Komisija ob koncu vsakega leta pripravi Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o vrednotenju izvajanja skupnih enoletnih delovnih programov. To poročilo se uporabi kot osnova za sprejetje delovnih programov za naslednje leto.

2.   Komisija najkasneje 31. decembra 2014 sprejme podrobne izvedbene postopke za trajanje
  tega programa. Akt
  , ki
  določa
  izvedbene postopke,
  mora
  za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice prav tako podrobneje opredeljevati
  pričakovane rezultate, dejavnosti in ustrezne kazalnike uspešnosti
  . Vseboval bo pregledane podrobne načrte za razgradnjo iz člena 4(1)(c), ki bodo služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno doseganje pričakovanih rezultatov.

2.   Komisija najkasneje 31. decembra 2014 sprejme podrobne izvedbene postopke za trajanje
  teh programov. Ti izvedbeni akti
  , ki
  določajo
  izvedbene postopke,
  morajo
  za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice prav tako podrobneje opredeljevati
  elemente iz odstavka 1 tega člena
  . Vseboval bo pregledane podrobne načrte za razgradnjo iz člena 4(1)(c), ki bodo služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno doseganje pričakovanih rezultatov.

2a.
     
  Komisija zagotavlja izvajanje te uredbe. Komisija opravi vmesno vrednotenje, kakor je določeno v členu 8(1).

3.   Letni programi dela in akti, ki določajo izvedbene postopke iz odstavkov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9(2).

3.   Letni programi dela in akti, ki določajo izvedbene postopke iz odstavkov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9(2).

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Zadevne države članice poročajo o uporabi dodeljenih finančnih sredstev do 31. marca leta, ki sledi posameznemu obračunskemu letu. Ta poročila, ki jih potrdijo nacionalni revizijski organi, se predložijo Komisiji in Svetu, ki jih dasta v postopek podelitve razrešnice za letni proračun Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Zadevne države članice poročajo o uporabi dodeljenih finančnih sredstev do 31. marca leta, ki sledi posameznemu obračunskemu letu. Ta poročila, ki jih potrdijo nacionalni revizijski organi, se predložijo Komisiji in Svetu, ki jih dasta v postopek podelitve razrešnice za letni proračun Unije.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. | 2.   Komisija ali njeni predstavniki
  , nacionalni revizijski organi držav članic, v katerih se nahajajo jedrske elektrarne za razgradnjo, v kolikor jih to zadeva,
  in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije.
  Rezultati revizij se predložijo Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije.

2.   Komisija ali njeni predstavniki
  , nacionalni revizijski organi držav članic, v katerih se nahajajo jedrske elektrarne za razgradnjo, v kolikor jih to zadeva,
  in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije.
  Rezultati revizij se predložijo Evropskemu parlamentu.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Evropske unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. | Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Evropske unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Rezultati pregledov in inšpekcij se predložijo Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Evropske unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Evropske unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Rezultati pregledov in inšpekcij se predložijo Evropskemu parlamentu.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. | Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem
  , njihovi rezultati pa se predložijo Evropskemu parlamentu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem
  , njihovi rezultati pa se predložijo Evropskemu parlamentu
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vrednotenje | Vmesno
  vrednotenje |
| 1.   Komisija najpozneje do konca leta
  2015
  pripravi poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo, pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov. Ocena bo dodatno obravnavala obseg poenostavitve, njeno notranjo in zunanjo usklajenost in stalno pomembnost vseh ciljev. Upoštevala bo rezultate vrednotenj dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov. | 1.   Komisija
  v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami in upravičenkami
  najpozneje do konca leta
  2017
  pripravi
  vmesno
  poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo
  ter učinkovitostjo upravljanja programov
  ,
  vključno s tem, kako se upravljajo sredstva Unije,
  pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov.
  Na podlagi rezultatov te ocene lahko Komisija v dogovoru s proračunskimi organi Unije in v skladu z Uredbo (EU) št. .../2013 [o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020] pregleda primernost odobritev za program in njihovo razdelitev med Kozloduj, Ignalina in Bohunice. Vmesna
  ocena bo dodatno obravnavala obseg poenostavitve, njeno notranjo in zunanjo usklajenost in stalno pomembnost vseh ciljev. Upoštevala bo rezultate vrednotenj dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov. |
| 2.
     
  Komisija izvede naknadno vrednotenje v tesnem sodelovanju z državami članicami in upravičenci. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo. | |
| 3.   Pri vrednotenju se
  upošteva
  napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2). | 3.   Pri
  vmesnem
  vrednotenju se
  upoštevata
  napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2)
  in izpolnjevanje zahtev iz nanačrta za razgradnjo iz točke (c) člena 4(1)
  . |
| 4.   Komisija
  predstavi
  rezultate teh vrednotenj Evropskemu parlamentu in Svetu. | 4.   Komisija
  predloži
  rezultate teh vrednotenj Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vrednotenje

Vmesno
  vrednotenje

1.   Komisija najpozneje do konca leta
  2015
  pripravi poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo, pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov. Ocena bo dodatno obravnavala obseg poenostavitve, njeno notranjo in zunanjo usklajenost in stalno pomembnost vseh ciljev. Upoštevala bo rezultate vrednotenj dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov.

1.   Komisija
  v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami in upravičenkami
  najpozneje do konca leta
  2017
  pripravi
  vmesno
  poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo
  ter učinkovitostjo upravljanja programov
  ,
  vključno s tem, kako se upravljajo sredstva Unije,
  pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov.
  Na podlagi rezultatov te ocene lahko Komisija v dogovoru s proračunskimi organi Unije in v skladu z Uredbo (EU) št. .../2013 [o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020] pregleda primernost odobritev za program in njihovo razdelitev med Kozloduj, Ignalina in Bohunice. Vmesna
  ocena bo dodatno obravnavala obseg poenostavitve, njeno notranjo in zunanjo usklajenost in stalno pomembnost vseh ciljev. Upoštevala bo rezultate vrednotenj dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov.

2.
     
  Komisija izvede naknadno vrednotenje v tesnem sodelovanju z državami članicami in upravičenci. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo.

3.   Pri vrednotenju se
  upošteva
  napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2).

3.   Pri
  vmesnem
  vrednotenju se
  upoštevata
  napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2)
  in izpolnjevanje zahtev iz nanačrta za razgradnjo iz točke (c) člena 4(1)
  .

4.   Komisija
  predstavi
  rezultate teh vrednotenj Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Komisija
  predloži
  rezultate teh vrednotenj Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a |
| | Končno vrednotenje za obdobje 2014–2020 |
| | 1.
     
  Komisija izvede naknadno vrednotenje v tesnem sodelovanju z upravičenci. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo. |
| | 2.
     
  Komisija do 31. decembra 2020 v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami in upravičenci pripravi končno poročilo o vrednotenju uspešnosti in učinkovitosti programa ter uspešnosti finančnih ukrepov v smislu učinkov, uporabe sredstev in dodane vrednosti Unije z uporabo ustreznih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. Poročilo o vrednotenju določi, ali je v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira potrebna dodatna finančna pomoč Unije. |
| | 3.
     
  Pri končnem vrednotenju se upošteva napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2). |
| | 4.
     
  Komisija sporoči zaključke končne ocene Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| | 5.
     
  Komisija upošteva različna strokovna znanja in strategije razgradnje, ki so jih uporabile Bolgarija, Litva in Slovaška, da bi raziskala možne načine usklajevalnih pristopov razgradnje v Uniji ter tako pravočasno zagotovila potrebno znanje, s čimer bi se povečala konkurenčnost Unije na tem področju jedrske industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 8a

Končno vrednotenje za obdobje 2014–2020

1.
     
  Komisija izvede naknadno vrednotenje v tesnem sodelovanju z upravičenci. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo.

2.
     
  Komisija do 31. decembra 2020 v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami in upravičenci pripravi končno poročilo o vrednotenju uspešnosti in učinkovitosti programa ter uspešnosti finančnih ukrepov v smislu učinkov, uporabe sredstev in dodane vrednosti Unije z uporabo ustreznih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. Poročilo o vrednotenju določi, ali je v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira potrebna dodatna finančna pomoč Unije.

3.
     
  Pri končnem vrednotenju se upošteva napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2).

4.
     
  Komisija sporoči zaključke končne ocene Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.
     
  Komisija upošteva različna strokovna znanja in strategije razgradnje, ki so jih uporabile Bolgarija, Litva in Slovaška, da bi raziskala možne načine usklajevalnih pristopov razgradnje v Uniji ter tako pravočasno zagotovila potrebno znanje, s čimer bi se povečala konkurenčnost Unije na tem področju jedrske industrije.

---

(1)  
  Direktiva Sveta 96/29/Euratom dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (UL L 159, 29.6.1996, str. 1).

(2)  
  Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (UL L 172, 2.7.2009, str. 18).

(3)  
  Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (UL L 199, 2.8.2011, str. 48).

(4)  
  UL ...

---

Sreda, 20. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Proračunski postopek za leto 2014: skupno besedilo

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je potrdil spravni odbor (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) in izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženih tej resoluciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je potrdil spravni odbor (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) in izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženih tej resoluciji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 –vsi oddelki (1) in predlogov sprememb proračuna v tej resoluciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 –vsi oddelki (1) in predlogov sprememb proračuna v tej resoluciji,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Komisija sprejela 28. junija 2013 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Komisija sprejela 28. junija 2013 (COM(2013)0450),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Svet sprejel 2. septembra 2013 in posredoval Evropskemu parlamentu 12. septembra 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Svet sprejel 2. septembra 2013 in posredoval Evropskemu parlamentu 12. septembra 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | ob upoštevanju dopolnilnih pisem št. 1/2014 (COM(2013)0644) in 2/2014 (COM(2013)0719) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ju je Komisija predložila 18. septembra 2013 oziroma 16. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnih pisem št. 1/2014 (COM(2013)0644) in 2/2014 (COM(2013)0719) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ju je Komisija predložila 18. septembra 2013 oziroma 16. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju osnutka Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju člena 75d in člena 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75d in člena 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila svoje delegacije v spravnem odboru (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svoje delegacije v spravnem odboru (A7-0387/2013),

| 1. | odobri skupno besedilo, ki ga je potrdil Spravni odbor, in je sestavljeno iz naslednjih združenih dokumentov:






  — | seznama proračunskih vrstic, ki niso spremenjene v primerjavi s predlogom proračuna ali stališčem Sveta; |
| --- | --- | --- |

1.

odobri skupno besedilo, ki ga je potrdil Spravni odbor, in je sestavljeno iz naslednjih združenih dokumentov:

—

seznama proračunskih vrstic, ki niso spremenjene v primerjavi s predlogom proračuna ali stališčem Sveta;

| — | skupnih zneskov po razdelkih finančnega okvira; |
| --- | --- |

—

skupnih zneskov po razdelkih finančnega okvira;

| — | zneskov po vrsticah za vse proračunske postavke; |
| --- | --- |

—

zneskov po vrsticah za vse proračunske postavke;

| — | konsolidiranega dokumenta, v katerem so navedeni zneski in končno besedilo vseh vrstic, ki so bile spremenjene med spravnim postopkom; |
| --- | --- |

—

konsolidiranega dokumenta, v katerem so navedeni zneski in končno besedilo vseh vrstic, ki so bile spremenjene med spravnim postopkom;

| 2. | potrjuje skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so vključene v skupne sklepe, ki jih je potrdil Spravni odbor in ki so navedene v prilogi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

potrjuje skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so vključene v skupne sklepe, ki jih je potrdil Spravni odbor in ki so navedene v prilogi k tej resoluciji;

| 3. | potrjuje skupne izjave Parlamenta in Komisije o sredstvih za plačila ter Parlamenta in Sveta o razdelku 5 in prilagoditvi plač, ter posebnih predstavnikih EU, ki so priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

potrjuje skupne izjave Parlamenta in Komisije o sredstvih za plačila ter Parlamenta in Sveta o razdelku 5 in prilagoditvi plač, ter posebnih predstavnikih EU, ki so priložene tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2014 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2014 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0437.

(2)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

PRILOGA

KONČNA RAZLIČICA 12.11.2013

Proračun 2014 – Skupni sklepi

Ti skupni sklepi vključujejo naslednja poglavja:

| | 1. | Proračun 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Proračun 2014

| 2. | Proračun 2013 – Predloga spremembe proračuna št. 8/2013 in št. 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Proračun 2013 – Predloga spremembe proračuna št. 8/2013 in št. 9/2013

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

1.   Proračun 2014

1.1.   „Zaprte“ vrstice

Če v teh sklepih ni drugače navedeno, so vse proračunske vrstice, ki jih ni spremenil niti Svet niti Parlament, in tiste, za katere je Parlament med obravnavo sprejel spremembe Sveta, potrjene.

Spravni odbor je za druge proračunske postavke prišel do naslednjih sklepov:

1.2.   Horizontalna vprašanja

Decentralizirane agencije

Število delovnih mest za vse decentralizirane agencije bo takšno, kot je v predlogu proračuna predlagala Komisija, razen za naslednje agencije:

| — | Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), ki je v skladu z dogovorom dobila 7 dodatnih delovnih mest, |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), ki je v skladu z dogovorom dobila 7 dodatnih delovnih mest,

| — | Evropski bančni organ (EBA), ki je v skladu z dogovorom dobil 8 dodatnih delovnih mest, |
| --- | --- |

—

Evropski bančni organ (EBA), ki je v skladu z dogovorom dobil 8 dodatnih delovnih mest,

| — | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ki je v skladu z dogovorom dobil 3 dodatna delovna mesta, |
| --- | --- |

—

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ki je v skladu z dogovorom dobil 3 dodatna delovna mesta,

| — | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki je v skladu z dogovorom dobil 5 dodatnih delovnih mest, |
| --- | --- |

—

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki je v skladu z dogovorom dobil 5 dodatnih delovnih mest,

| — | Evropski azilni podporni urad (EASO), ki je v skladu z dogovorom dobil 2 dodatni delovni mesti, ter |
| --- | --- |

—

Evropski azilni podporni urad (EASO), ki je v skladu z dogovorom dobil 2 dodatni delovni mesti, ter

| — | EUROPOL, ki je v skladu z dogovorom dobil 2 dodatni delovni mesti. |
| --- | --- |

—

EUROPOL, ki je v skladu z dogovorom dobil 2 dodatni delovni mesti.

Prispevek EU (v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila) za decentralizirane agencije je določen na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, razen za naslednje agencije:

| — | Evropski bančni organ (EBA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,1 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi); |
| --- | --- |

—

Evropski bančni organ (EBA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,1 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi);

| — | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 1,2 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi); |
| --- | --- |

—

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 1,2 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi);

| — | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,0 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi); |
| --- | --- |

—

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,0 milijona EUR, ki ga bo EU financirala po ključu 40 % (60 % bodo prispevali nacionalni nadzorni organi);

| — | Evropski azilni podporni urad (EASO), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 0,130 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

Evropski azilni podporni urad (EASO), za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 0,130 milijona EUR;

| — | EUROPOL, za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 1,7 milijona EUR ter |
| --- | --- |

—

EUROPOL, za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 1,7 milijona EUR ter

| — | FRONTEX, za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,0 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

FRONTEX, za katerega so se dogovorili o dodatnem znesku 2,0 milijona EUR.

Spravni odbor se je dogovoril o skupni izjavi o decentraliziranih agencijah, navedeni v oddelku 3.4.

Izvajalske agencije

Prispevek EU (sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila) in število delovnih mest za izvajalske agencije bosta takšna, kot je v dopolnilnem pismu št. 2/2014 predlagala Komisija.

Skupne tehnološke pobude

Prispevek EU (sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila) in število delovnih mest za skupne tehnološke pobude bosta takšna, kot je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa ju spremenila z dopolnilnim pismom št. 1/2014.

Pilotni projekti/pripravljalni ukrepi

Na podlagi predloga Parlamenta je bil sprejet dogovor o celovitem svežnju 68 pilotnih projektov/pripravljalnih ukrepov, za katere je namenjenih 79,4 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti. Če je pilotni projekt ali pripravljalni ukrep zajet v obstoječi pravni podlagi, lahko Komisija predlaga prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev na ustrezno pravno podlago, da omogoči izvajanje ukrepa.

Pri tem svežnju so v celoti upoštevane zgornje meje za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, določene v finančni uredbi.

1.3.   Razdelki odhodkov v finančnem okviru – sredstva za prevzem obveznosti

Po upoštevanju navedenih sklepov o „zaprtih“ proračunskih vrsticah, agencijah, pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih se je spravni odbor dogovoril o naslednjem:

Razdelek 1a

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa jo spremenila z dopolnilnima pismoma št. 1 in 2/2014, z naslednjimi izjemami:

| v milijonih EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Povečanje/zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti |
| PP 2014 | Proračun 2014 | Razlika |
| 01 02 01 | Usklajevanje, nadzor in obveščanje o ekonomski in monetarni uniji, vključno z eurom | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Socialni dialog | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES – spodbujanje geografske mobilnosti delavcev in povečanje zaposlitvenih priložnosti | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – Olajšanje dostopa do financiranja podjetnikom, predvsem tistim, ki so od trga dela najbolj oddaljeni, in socialnim podjetjem | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Podporne dejavnosti na področju evropske prometne politike in pravic potnikov, vključno z dejavnostmi obveščanja | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Hitrejše uvajanje širokopasovnih omrežij | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Krepitev raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET) | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Posebni letni dogodki | — | 3,000 | 3,000 |
| Skupaj | | | 26,701 |

v milijonih EUR

Proračunska vrstica

Ime

Povečanje/zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti

PP 2014

Proračun 2014

Razlika

01 02 01

Usklajevanje, nadzor in obveščanje o ekonomski in monetarni uniji, vključno z eurom

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Socialni dialog

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES – spodbujanje geografske mobilnosti delavcev in povečanje zaposlitvenih priložnosti

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – Olajšanje dostopa do financiranja podjetnikom, predvsem tistim, ki so od trga dela najbolj oddaljeni, in socialnim podjetjem

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Podporne dejavnosti na področju evropske prometne politike in pravic potnikov, vključno z dejavnostmi obveščanja

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Hitrejše uvajanje širokopasovnih omrežij

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Krepitev raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET)

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Posebni letni dogodki

—

3,000

3,000

Skupaj

26,701

Zaradi tega ob upoštevanju pilotnih projektov, pripravljalnih ukrepov in decentraliziranih agencij razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 1a znaša 76,0 milijona EUR.

Razdelek 1b

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, predlagani v predlogu proračuna in spremenjeni z dopolnilnim pismom št. 1/2014, z izjemo naslednjih proračunskih vrstic, za katere so se dogovorili o sredstvih v višini 2,5 milijona EUR za vsako:

| — | 13 03 67 Makroregionalne strategije 2014–2020: Evropska strategija za regijo Baltskega morja – Tehnična pomoč in |
| --- | --- |

—

13 03 67 Makroregionalne strategije 2014–2020: Evropska strategija za regijo Baltskega morja – Tehnična pomoč in

| — | 13 03 68 Makroregionalne strategije 2014–2020: Evropska strategija za Podonavsko regijo – Tehnična pomoč. |
| --- | --- |

—

13 03 68 Makroregionalne strategije 2014–2020: Evropska strategija za Podonavsko regijo – Tehnična pomoč.

Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (poglavje 04 06) se v skladu z dogovorom namenijo dodatna sredstva v znesku 134,9 milijona EUR. Ustrezni znesek se prerazporedi iz Evropskega socialnega sklada (poglavje 04 02) in razdeli takole:

| — | 67,9 milijona EUR za manj razvite regije (proračunska vrstica 04 02 60), |
| --- | --- |

—

67,9 milijona EUR za manj razvite regije (proračunska vrstica 04 02 60),

| — | 22,2 milijona EUR za regije v prehodu (proračunska vrstica 04 02 61), |
| --- | --- |

—

22,2 milijona EUR za regije v prehodu (proračunska vrstica 04 02 61),

| — | 44,8 milijona EUR za bolj razvite regije (proračunska vrstica 04 02 62). |
| --- | --- |

—

44,8 milijona EUR za bolj razvite regije (proračunska vrstica 04 02 62).

Iz instrumenta prilagodljivosti bo uporabljen znesek 89,3 milijona EUR, s katerim se bo zagotovila dodatna pomoč Cipru.

Razdelek 2

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa jo spremenila z dopolnilnim pismom št. 2/2014, z naslednjimi izjemami:

| — | proračunska vrstica 05 08 80 – Sodelovanje Unije na svetovni razstavi 2015: „Nahranimo planet: energija za življenje“ v Milanu, za kar so v skladu z dogovorom namenjena dodatna sredstva v višini 1 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

proračunska vrstica 05 08 80 – Sodelovanje Unije na svetovni razstavi 2015: „Nahranimo planet: energija za življenje“ v Milanu, za kar so v skladu z dogovorom namenjena dodatna sredstva v višini 1 milijona EUR.

Zaradi tega ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 2 znaša 35,8 milijona EUR.

Razdelek 3

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa jo spremenila z dopolnilnim pismom št. 2/2014, z naslednjimi izjemami:

| v milijonih EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Povečanje sredstev za prevzem obveznosti |
| PP 2014 | Proračun 2014 | Razlika |
| 15 04 02 | Podpora kulturnim in ustvarjalnim sektorjem za delovanje v Evropi in zunaj nje ter za spodbujanje čezmejnih dejavnosti in mobilnosti | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Podprogram MEDIA – Podpora kulturnim in ustvarjalnim sektorjem MEDIA za delovanje v Evropi in zunaj nje ter za spodbujanje čezmejnih dejavnosti in mobilnosti | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Evropa za državljane – Krepitev spomina in zmožnosti državljanske udeležbe na ravni Unije | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Multimedijske dejavnosti | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Spodbujanje nediskriminacije in enakosti | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Skupaj | | | 11,300 |

v milijonih EUR

Proračunska vrstica

Ime

Povečanje sredstev za prevzem obveznosti

PP 2014

Proračun 2014

Razlika

15 04 02

Podpora kulturnim in ustvarjalnim sektorjem za delovanje v Evropi in zunaj nje ter za spodbujanje čezmejnih dejavnosti in mobilnosti

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Podprogram MEDIA – Podpora kulturnim in ustvarjalnim sektorjem MEDIA za delovanje v Evropi in zunaj nje ter za spodbujanje čezmejnih dejavnosti in mobilnosti

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Evropa za državljane – Krepitev spomina in zmožnosti državljanske udeležbe na ravni Unije

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Multimedijske dejavnosti

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Spodbujanje nediskriminacije in enakosti

30,651

31,151

0,500

Skupaj

11,300

Zaradi tega ob upoštevanju pilotnih projektov, pripravljalnih ukrepov in decentraliziranih agencij razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 3 znaša 7,0 milijona EUR.

Razdelek 4

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa jo spremenila z dopolnilnim pismom št. 2/2014, z naslednjimi izjemami:

| v milijonih EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Povečanje/zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti |
| PP 2014 | Proračun 2014 | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinančna pomoč | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Odziv na krizne razmere in nastajajoče krizne razmere (instrument za stabilnost) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Pomoč za preprečevanje sporov, pripravljenost na krize in vzpostavljanje miru (instrument za stabilnost) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Sodelovanje s tretjimi državami za izboljšanje in spodbujanje Evropske unije in skupnih interesov | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latinska Amerika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latinska Amerika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Azija – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Azija – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Srednja Azija – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Srednja Azija – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Bližnji vzhod – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Bližnji vzhod – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Južna Afrika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Južna Afrika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Celotna Afrika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Celotna Afrika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Svetovne javne dobrine – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Svetovne javne dobrine – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Okolje in podnebni ukrepi | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Trajnostna energija | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Človekov razvoj | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Prehranska varnost in trajnostno kmetijstvo | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migracija in azil | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Nedržavni akterji in lokalni organi – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Nedržavni akterji in lokalni organi – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Civilna družba v razvoju | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Lokalni organi v razvoju | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Bližnji vzhod | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Srednja Azija | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Celotna Afrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latinska Amerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Južna Afrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Azija | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Sredozemske države – Človekove pravice in mobilnost | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Sredozemske države – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Sredozemske države – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje sporov | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Podpora mirovnemu procesu ter finančna pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Vzhodno partnerstvo – Človekove pravice in mobilnost | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Vzhodno partnerstvo – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Vzhodno partnerstvo – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje konfliktov | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Podpora drugim oblikam sodelovanja med več državami v sosedstvu | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Krepitev spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter podpiranje demokratičnih reform | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Svetovne in nadregionalne varnostne grožnje (instrument za stabilnost) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Usklajevanje in spodbujanje ozaveščenosti o razvojnih vprašanjih | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Podpora za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Kosovo, Srbijo, Črno goro in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. | | | |
| 22 02 01 01 | Podpora za politične reforme, postopno uskladitev s pravnim redom Unije ter njegov sprejem, izvajanje in izvrševanje. | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Podpora za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Pomoč za Turčijo | | | |
| 22 02 03 01 | Podpora za politične reforme, postopno uskladitev s pravnim redom Unije ter njegov sprejem, izvajanje in izvrševanje. | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Podpora za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške ciprske skupnosti | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Zagotavljanje hitre in učinkovite humanitarne pomoči in pomoči v hrani na podlagi potreb | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Skupaj | | | 131,755 |

v milijonih EUR

Proračunska vrstica

Ime

Povečanje/zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti

PP 2014

Proračun 2014

Razlika

01 03 02

Makrofinančna pomoč

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Odziv na krizne razmere in nastajajoče krizne razmere (instrument za stabilnost)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Pomoč za preprečevanje sporov, pripravljenost na krize in vzpostavljanje miru (instrument za stabilnost)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Sodelovanje s tretjimi državami za izboljšanje in spodbujanje Evropske unije in skupnih interesov

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latinska Amerika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latinska Amerika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Azija – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Azija – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Srednja Azija – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Srednja Azija – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Bližnji vzhod – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Bližnji vzhod – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Južna Afrika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Južna Afrika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Celotna Afrika – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Celotna Afrika – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Svetovne javne dobrine – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Svetovne javne dobrine – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Okolje in podnebni ukrepi

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Trajnostna energija

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Človekov razvoj

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Prehranska varnost in trajnostno kmetijstvo

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migracija in azil

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Nedržavni akterji in lokalni organi – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Nedržavni akterji in lokalni organi – Demokracija, pravna država, dobro javno upravljanje in spoštovanje človekovih pravic

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Civilna družba v razvoju

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Lokalni organi v razvoju

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Bližnji vzhod

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Srednja Azija

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Celotna Afrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latinska Amerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Južna Afrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Azija

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Sredozemske države – Človekove pravice in mobilnost

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Sredozemske države – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Sredozemske države – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje sporov

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Podpora mirovnemu procesu ter finančna pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Vzhodno partnerstvo – Človekove pravice in mobilnost

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Vzhodno partnerstvo – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Vzhodno partnerstvo – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje konfliktov

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Podpora drugim oblikam sodelovanja med več državami v sosedstvu

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Krepitev spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter podpiranje demokratičnih reform

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Svetovne in nadregionalne varnostne grožnje (instrument za stabilnost)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Usklajevanje in spodbujanje ozaveščenosti o razvojnih vprašanjih

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Podpora za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Kosovo, Srbijo, Črno goro in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

22 02 01 01

Podpora za politične reforme, postopno uskladitev s pravnim redom Unije ter njegov sprejem, izvajanje in izvrševanje.

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Podpora za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Pomoč za Turčijo

22 02 03 01

Podpora za politične reforme, postopno uskladitev s pravnim redom Unije ter njegov sprejem, izvajanje in izvrševanje.

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Podpora za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške ciprske skupnosti

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Zagotavljanje hitre in učinkovite humanitarne pomoči in pomoči v hrani na podlagi potreb

859,529

874,529

15,000

Skupaj

131,755

Zaradi tega ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 4 znaša 10,0 milijona EUR.

Razdelek 5

Kar zadeva mesta iz kadrovskega načrta, se za oddelke v skladu z dogovorom uporabi raven, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, nato pa spremenila z dopolnilnim pismom št. 2/2014, z izjemo Evropskega parlamenta, za katerega so se dogovorili o ločeni obravnavi.

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni, ki jo je v predlogu proračuna predlagala Komisija, nato pa jo spremenila z dopolnilnim pismom št. 2/2014, z naslednjimi izjemami:

| — | Zneski, ki ustrezajo morebitnim posledicam prilagoditve plač za leti 2011 in 2012 ter v tej fazi niso vključeni v proračune posameznih oddelkov, saj se čaka na sodbo Sodišča EU. Spravni odbor se je dogovoril o skupni izjavi, navedeni v oddelku 3.5. |
| --- | --- |

—

Zneski, ki ustrezajo morebitnim posledicam prilagoditve plač za leti 2011 in 2012 ter v tej fazi niso vključeni v proračune posameznih oddelkov, saj se čaka na sodbo Sodišča EU. Spravni odbor se je dogovoril o skupni izjavi, navedeni v oddelku 3.5.

| — | Kar zadeva sredstva za druge oddelke, se v skladu z dogovorom uporabi raven, ki jo je predlagal Evropski parlament, z naslednjimi izjemami:






  — | Za Računsko sodišče (Oddelek V) se v skladu z dogovorom uporabi pavšalni odbitek, ki ga je predlagal Svet, |
| --- | --- | --- |

—

Kar zadeva sredstva za druge oddelke, se v skladu z dogovorom uporabi raven, ki jo je predlagal Evropski parlament, z naslednjimi izjemami:

—

Za Računsko sodišče (Oddelek V) se v skladu z dogovorom uporabi pavšalni odbitek, ki ga je predlagal Svet,

| — | Za Sodišče Evropske unije (oddelek IV) se izvzame zmanjšanje za 0,6 milijona EUR, ki ga predlaga Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

Za Sodišče Evropske unije (oddelek IV) se izvzame zmanjšanje za 0,6 milijona EUR, ki ga predlaga Evropski parlament,

| — | Za Evropsko službo za zunanje delovanje (oddelek X) se izvzame prenos posebnih predstavnikov EU, ki ga predlaga Evropski parlament. Spravni odbor se je dogovoril o skupni izjavi, navedeni v oddelku 3.6. |
| --- | --- |

—

Za Evropsko službo za zunanje delovanje (oddelek X) se izvzame prenos posebnih predstavnikov EU, ki ga predlaga Evropski parlament. Spravni odbor se je dogovoril o skupni izjavi, navedeni v oddelku 3.6.

| — | V proračun Komisije (oddelek III) so prav tako vključene tri nove vrstice (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) z ustrezno ravnjo sredstev, ki jo je med obravnavo predlagal Evropski parlament. |
| --- | --- |

—

V proračun Komisije (oddelek III) so prav tako vključene tri nove vrstice (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) z ustrezno ravnjo sredstev, ki jo je med obravnavo predlagal Evropski parlament.

Zaradi tega ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 5 znaša 316,8 milijona EUR.

Oblikovanje funkcijske skupine AST/SC

Kadrovski načrti vseh institucij in organov EU bodo spremenjeni tako, da bo v njih upoštevano oblikovanje nove funkcijske skupine AST/SC v kadrovskih predpisih, kakor je bilo predlagano v dopolnilnem pismu št. 2/2014.

Razdelek 6

Sredstva za prevzem obveznosti so določena na ravni iz predloga proračuna Komisije.

1.4.   Posebni instrumenti

Sredstva za prevzem obveznosti za rezervo za nujno pomoč in za evropski sklad za prilagoditev globalizaciji so določena na ravni, ki jo Komisija predlaga v predlogu proračuna.

1.5.   Sredstva za plačila

Skupna raven sredstev za plačila v proračunu za letu 2014 znaša 135 504 613 000 EUR.

Stališče Sveta o predlogu proračuna se uporabi kot izhodišče za naslednjo dodelitev sredstev za plačila v proračunskih vrsticah v letu 2014:

| 1. | Najprej se upošteva dogovorjena raven sredstev za plačila za nediferencirane odhodke, za katere je raven sredstev za plačila praviloma enaka ravni obveznosti. |
| --- | --- |

1.

Najprej se upošteva dogovorjena raven sredstev za plačila za nediferencirane odhodke, za katere je raven sredstev za plačila praviloma enaka ravni obveznosti.

| 2. | Smiselno isto velja za decentralizirane agencije, za katere je prispevek EU v obliki sredstev za plačila določen na ravni, predlagani v oddelku 1.2 zgoraj. |
| --- | --- |

2.

Smiselno isto velja za decentralizirane agencije, za katere je prispevek EU v obliki sredstev za plačila določen na ravni, predlagani v oddelku 1.2 zgoraj.

| 3. | Odobrena plačila za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe so določene na 50 % ustreznih sredstev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja Pri podaljšanju obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov je raven plačil takšna, kot je opredeljena v predlogu proračuna, prišteje pa se ji 50 % ustreznih novih obveznosti, ali pa kot raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. |
| --- | --- |

3.

Odobrena plačila za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe so določene na 50 % ustreznih sredstev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja Pri podaljšanju obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov je raven plačil takšna, kot je opredeljena v predlogu proračuna, prišteje pa se ji 50 % ustreznih novih obveznosti, ali pa kot raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja.

| 4. | Dogovor je bil dosežen o naslednjih specifičnih zneskih pri sredstvih za plačila:






  a. | raven sredstev za plačila za Solidarnostni sklad EU v letu 2014 je določena na 150 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Dogovor je bil dosežen o naslednjih specifičnih zneskih pri sredstvih za plačila:

a.

raven sredstev za plačila za Solidarnostni sklad EU v letu 2014 je določena na 150 milijonov EUR;

| b. | raven sredstev za plačila za skupne tehnološke pobude je določena na predlagani ravni iz dopolnilnega pisma 1/2014, pri čemer je raven sredstev za plačila za mednarodne ribiške sporazume določena na predlagani ravni iz dopolnilnega pisma 2/2014; |
| --- | --- |

b.

raven sredstev za plačila za skupne tehnološke pobude je določena na predlagani ravni iz dopolnilnega pisma 1/2014, pri čemer je raven sredstev za plačila za mednarodne ribiške sporazume določena na predlagani ravni iz dopolnilnega pisma 2/2014;

| c. | raven sredstev za plačila za „Podporo mirovnemu procesu ter finančno pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA)“ znaša 200 milijonov EUR; |
| --- | --- |

c.

raven sredstev za plačila za „Podporo mirovnemu procesu ter finančno pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA)“ znaša 200 milijonov EUR;

| d. | raven sredstev za plačila za makroregionalne strategije 2014–2020 je določena na 50 % ravni obveznosti, opredeljenih v razdelku 1b v oddelku 1.3 zgoraj; |
| --- | --- |

d.

raven sredstev za plačila za makroregionalne strategije 2014–2020 je določena na 50 % ravni obveznosti, opredeljenih v razdelku 1b v oddelku 1.3 zgoraj;

| e. | raven sredstev za plačila za posebne letne dogodke je določena na ravni obveznosti, opredeljenih v razdelku 1a v oddelku 1.3 zgoraj. |
| --- | --- |

e.

raven sredstev za plačila za posebne letne dogodke je določena na ravni obveznosti, opredeljenih v razdelku 1a v oddelku 1.3 zgoraj.

| 5. | Raven sredstev za plačila, določena v odstavkih 2 do 4, ima neto učinek 285 milijonov EUR v primerjavi s stališčem Sveta o predlogu proračuna za ustrezne vrstice odhodkov. Ob upoštevanju razlike med skupno ravnjo sredstev za plačila v višini 135 504 613 000 EUR in stališča Sveta o predlogu proračuna omogoča preostali znesek 215 milijonov EUR povečanje sredstev za plačila v vseh proračunskih vrsticah z diferenciranimi sredstvi, za katere v odstavkih 2 do 4 zgoraj niso bila določena posebna pravila, sorazmerno z razliko med predlogom proračuna, ki ga predlaga Komisija, in stališčem Sveta. |
| --- | --- |

5.

Raven sredstev za plačila, določena v odstavkih 2 do 4, ima neto učinek 285 milijonov EUR v primerjavi s stališčem Sveta o predlogu proračuna za ustrezne vrstice odhodkov. Ob upoštevanju razlike med skupno ravnjo sredstev za plačila v višini 135 504 613 000 EUR in stališča Sveta o predlogu proračuna omogoča preostali znesek 215 milijonov EUR povečanje sredstev za plačila v vseh proračunskih vrsticah z diferenciranimi sredstvi, za katere v odstavkih 2 do 4 zgoraj niso bila določena posebna pravila, sorazmerno z razliko med predlogom proračuna, ki ga predlaga Komisija, in stališčem Sveta.

Kot del splošnega kompromisa se spravni odbor strinja o skupni izjavi o sredstvih za plačila, navedeni v oddelku 3.1 spodaj.

Svet je seznanjen s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Komisije o sredstvih za plačila, navedeno v oddelku 3.2 spodaj.

1.6.   Proračunske opombe

Vse spremembe, ki sta jih Evropski parlament ali Svet vložila k besedilu proračunskih opomb, so bile sprejete in so navedene v prilogi 1. Pri tem se razume, da ne morejo spremeniti ali razširiti področja uporabe obstoječe pravne podlage ali posegati v upravno samostojnost institucij ter da je ukrepe mogoče kriti z razpoložljivimi sredstvi.

1.7.   Nove proračunske vrstice

Če ni drugače navedeno v skupnih sklepih, o katerih se je dogovoril spravni odbor, oziroma če se o tem nista strinjali obe veji proračunskega organa med svojo obravnavo, proračunska nomenklatura, kot jo Komisija predlaga v svojem predlogu proračuna in dopolnilnih pismih 1/2014 in 2/2014, ostane nespremenjena, z izjemo pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov.

Te dogovorjene spremembe nomenklature se nanašajo na naslednje proračunske vrstice:

| Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije |
| 04 03 01 06 | Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij |
| 04 03 01 08 | Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog |
| 15 02 01 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih, pomena tega področja za trg dela ter sodelovanja mladih v evropskem demokratičnem življenju |
| 15 02 01 01 | Izobraževanje in usposabljanje |
| 15 02 01 02 | Mladina |
| 15 02 10 | Posebni letni dogodki |
| 21 02 07 03 | Okolje in podnebni ukrepi |
| 21 02 07 04 | Trajnostna energija |
| 21 02 07 05 | Človekov razvoj |
| 21 02 07 06 | Prehranska varnost in trajnostno kmetijstvo |
| 21 02 07 07 | Migracija in azil |
| 21 02 08 03 | Civilna družba v razvoju |
| 21 02 08 04 | Lokalni organi v razvoju |
| 21 02 09 | Bližnji vzhod |
| 21 02 10 | Srednja Azija |
| 21 02 11 | Celotna Afrika |
| 21 02 12 | Latinska Amerika |
| 21 02 13 | Južna Afrika |
| 21 02 14 | Azija |
| 21 02 15 | Afganistan |
| 30 01 16 01 | Pokojnine za nekdanje poslance Evropskega parlamenta |
| 30 01 16 02 | Invalidske pokojnine za nekdanje poslance Evropskega parlamenta |
| 30 01 16 03 | Družinske pokojnine nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta |

Proračunska vrstica

Ime

04 03 01 05

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

04 03 01 06

Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij

04 03 01 08

Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog

15 02 01

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih, pomena tega področja za trg dela ter sodelovanja mladih v evropskem demokratičnem življenju

15 02 01 01

Izobraževanje in usposabljanje

15 02 01 02

Mladina

15 02 10

Posebni letni dogodki

21 02 07 03

Okolje in podnebni ukrepi

21 02 07 04

Trajnostna energija

21 02 07 05

Človekov razvoj

21 02 07 06

Prehranska varnost in trajnostno kmetijstvo

21 02 07 07

Migracija in azil

21 02 08 03

Civilna družba v razvoju

21 02 08 04

Lokalni organi v razvoju

21 02 09

Bližnji vzhod

21 02 10

Srednja Azija

21 02 11

Celotna Afrika

21 02 12

Latinska Amerika

21 02 13

Južna Afrika

21 02 14

Azija

21 02 15

Afganistan

30 01 16 01

Pokojnine za nekdanje poslance Evropskega parlamenta

30 01 16 02

Invalidske pokojnine za nekdanje poslance Evropskega parlamenta

30 01 16 03

Družinske pokojnine nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta

Proračunske opombe za nove proračunske vrstice o socialnem dialogu, ki jih predlaga Komisija, so navedene v prilogi.

1.8.   Rezerve

Rezerva v višini 2 milijonov EUR, ki jo je Evropski parlament določil v proračunski vrstici 01 02 01 „Usklajevanje, nadzor in obveščanje o ekonomski in monetarni uniji, vključno z eurom“, je dogovorjena.

1.9.   Prihodki

Proračunski prihodki so potrjeni v znesku, ki ga je Komisija predlagala v predlogu proračuna in ki je bil spremenjen z dopolnilnim pismom 2/2014, da bi ga prilagodili ravni plačil, dogovorjeni v spravnem odboru.

2.   Proračun 2013

Dogovor o predlogu spremembe proračuna št. 8/2013 je sklenjen z zneski, kot jih je predlagal Svet.

Dogovor o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013 je sklenjen z besedilom, kot ga je predlagal Svet, z naslednjimi spremembami:

| 1. | Sklenjen je dogovor o povečanju proračuna za 200 milijonov EUR za pokritje neizpolnjenih potreb po sredstvih za plačila v letu 2013 na področju raziskav v naslednjih proračunskih vrsticah:








  v milijonih EUR |
| --- | --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Povečanje sredstev za plačila v letu 2013 |
| 06 06 02 03 | Skupno podjetje SESAR | 12,458  milijonov |
| 08 02 02 | Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila | 17,981  milijonov |
| 08 04 01 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 19,936  milijonov |
| 08 06 01 | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 2,804  milijonov |
| 08 10 01 | Zamisli | 41,884  milijonov |
| 08 19 01 | Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik | 0,406  milijonov |
| 09 04 01 01 | Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje) | 40,813  milijonov |
| 10 03 01 | Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju | 0,406  milijonov |
| 15 07 77 | Ljudje | 63,313  milijonov |
| Skupaj | 200 milijonov |

1.

Sklenjen je dogovor o povečanju proračuna za 200 milijonov EUR za pokritje neizpolnjenih potreb po sredstvih za plačila v letu 2013 na področju raziskav v naslednjih proračunskih vrsticah:

v milijonih EUR

Proračunska vrstica

Ime

Povečanje sredstev za plačila v letu 2013

06 06 02 03

Skupno podjetje SESAR

12,458  milijonov

08 02 02

Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

17,981  milijonov

08 04 01

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

19,936  milijonov

08 06 01

Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

2,804  milijonov

08 10 01

Zamisli

41,884  milijonov

08 19 01

Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

0,406  milijonov

09 04 01 01

Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

40,813  milijonov

10 03 01

Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju

0,406  milijonov

15 07 77

Ljudje

63,313  milijonov

Skupaj

200 milijonov

| 2. | Sklenjen je dogovor o prerazporeditvi sredstev za plačila v skupnem znesku 50 milijonov EUR sredstev za plačila v letu 2013 iz naslednjih proračunskih vrstic:










  v milijonih EUR |
| --- | --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Prerazporeditve sredstev za plačila |
| Proračun 2013 | Predlog spremembe proračuna 9/2013 | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinančna pomoč | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Izvajalska agencija za raziskave (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Izdatki za osebje v raziskovalni dejavnosti | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | | | 15,739 |
| Skupaj | | | 50,000 |

2.

Sklenjen je dogovor o prerazporeditvi sredstev za plačila v skupnem znesku 50 milijonov EUR sredstev za plačila v letu 2013 iz naslednjih proračunskih vrstic:

v milijonih EUR

Proračunska vrstica

Ime

Prerazporeditve sredstev za plačila

Proračun 2013

Predlog spremembe proračuna 9/2013

Razlika

01 03 02

Makrofinančna pomoč

10,000

04 05 01

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

13,116

08 01 04 31

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

3,915

08 01 05 01

Izdatki za osebje v raziskovalni dejavnosti

7,230

08 01 05 03

Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

15,739

Skupaj

50,000

Prerazporeditev sredstev za plačila za upravne izdatke na področju raziskav (poglavje 08 01) v letu 2013 se nanaša na nediferencirane odhodke, kar pomeni ustrezno zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti (-26,9 milijona EUR) v zadnjih treh vrsticah zgornje razpredelnice.

V proračun za leto 2013 je vključen znesek 250 milijonov EUR za sredstva za plačila za Solidarnostni sklad EU, medtem ko je v proračun za leto 2014 vključen znesek 150 milijonov EUR za sredstva za plačila za ta sklad.

3.   Izjave

3.1.   Skupna izjava o sredstvih za plačila

Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo na svojo deljeno odgovornost, saj je v členu 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določeno, da „Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“.

Evropski parlament in Svet opozarjata, da je treba v zvezi z izvajanjem zagotoviti skladen razvoj plačil, da bi preprečili neobičajen prenos neporavnanih obveznosti („RAL“) v proračun za leto 2015. V zvezi s tem bosta po potrebi uporabila različne mehanizme prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru, med drugim iz člena 13.

Evropski parlament in Svet se strinjata o določitvi ravni sredstev za plačila za leto 2014 v višini 135 504 613 000 EUR. Komisijo pozivata, naj začne vse potrebne ukrepe na podlagi določb osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru in finančne uredbe za obravnavo odgovornosti, ki jo nalaga Pogodba, in naj zlasti, potem ko bo preučila obseg prerazporeditve ustreznih sredstev, s posebnim poudarkom na nepričakovanem nezadostnem izvrševanju sredstev (člen 41(2) finančne uredbe) zahteva dodatna sredstva za plačila s spremembo proračuna, če sredstva, vnesena v proračun za leto 2014, ne bodo zadostovala za kritje odhodkov.

Evropski parlament in Svet bosta kolikor hitro mogoče sprejela stališče o morebitnem predlogu spremembe proračuna, da bi se izognili morebitnemu primanjkljaju sredstev za plačila. Evropski parlament in Svet se poleg tega zavezujeta, da bosta po hitrem postopku obravnavala morebitne prerazporeditve sredstev za plačila, tudi v okviru razdelkov finančnega okvira, da bi čim bolje porabili sredstva za plačila v proračunu in jih prilagodili dejanskemu izvrševanju proračuna in potrebam.

Evropski parlament, Svet in Komisija bodo med letom dejavno spremljali stanje izvrševanja proračuna za leto 2014, zlasti v podrazdelku 1b (ekonomska, socialna in teritorialna kohezija) in razvoj podeželja v razdelku 2 (trajnostna rast: naravni viri).. Spremljanje bo potekalo v obliki namenskih medinstitucionalnih srečanj v skladu s točko 36 priloge k medinstitucionalnemu sporazumu, da bi tako obravnavali izvrševanje plačil in popravljene napovedi.

3.2.   Izjava Evropskega parlamenta in Komisije o sredstvih za plačila

Evropski parlament in Komisija opozarjata na potrebo po specifični in največji možni prilagodljivosti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Spremembe predlaganih pravnih podlag, o katerih se je dogovoril proračunski organ, bodo pomenile dodaten pritisk na zgornje meje plačil v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Komisija je v okviru dokončanja zakonodajnega svežnja za kohezijsko politiko 2014–2020 in ob upoštevanju morebitnega vpliva pobude MSP podala izjavo o vplivu sporazuma, doseženega o rezervi za uspešnost in ravneh predhodnega financiranja, na potrebe po sredstvih za plačila. Medtem ko naj bi skupni vpliv teh sprememb na dodatna sredstva za plačila v večletnem finančnem okviru 2014–2020 ostal omejen, je Komisija navedla, da se bo letno nihanje skupne ravni plačil upravljalo z uporabo skupne razlike pri plačilih. Po potrebi bo lahko Komisija uporabila instrument prilagodljivosti in rezervo za nepredvidene izdatke, o katerih je bil dogovor dosežen v osnutku uredbe o večletnem finančnem okviru.

Zato namerava Komisija predlagati popravne ukrepe v zvezi z izvrševanjem, pri tem pa v potrebnem obsegu uporabiti vsa orodja, ki jih nudi novi večletni finančni okvir. Natančneje, med letom 2014 bo morda morala Komisija predlagati uporabo rezerve za nepredvidene izdatke v skladu s členom 13 osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru.

3.3.   Izjava Sveta o sredstvih za plačila

Svet opozarja, da je mogoče posebne instrumente uporabiti zgolj za obravnavo resnično nepredvidenih okoliščin.

Opozarja, da posledica rezerve za nepredvidene izdatke ne sme biti prekoračitev skupnih zgornjih meja sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila.

V zvezi z drugimi posebnimi instrumenti Svet opozarja, da člen 3(2) osnutka večletnega finančnega okvira navaja, da se lahko sredstva za prevzem obveznosti v proračun vnesejo tako, da presegajo zgornje meje ustreznih razdelkov.

3.4.   Skupna izjava o decentraliziranih agencijah

Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo na pomen postopnega zmanjšanja števila zaposlenih v vseh institucijah, organih in agencijah EU za 5 % v petih letih, kot je bilo dogovorjeno v točki 23 osnutka medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju.

Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da si bosta postopno prizadevala za zgoraj omenjeno 5-odstotno zmanjšanje osebja v obdobju 2013–2017, pri tem pa vztrajala tudi pri ustreznem delovanju agencij, da bodo lahko izpolnile naloge, ki jim jih je dodelil zakonodajni organ. V zvezi s tem menita, da bi lahko bili potrebni nadaljnji ukrepi, tudi strukturni, da bi dosegli to zmanjšanje za decentralizirane agencije. V zvezi s tem bo Komisija nadaljevala ocenjevanje možnosti za združevanje in/ali zaprtje nekaterih obstoječih agencij in/ali drugih načinov za doseganje sinergij.

Poleg dela, ki ga je opravila medinstitucionalna delovna skupina, katerega rezultat je bil skupni pristop k decentraliziranim agencijam, sklenjen julija 2012, se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da potreben natančnejši in stalnejši nadzor razvoja decentraliziranih agencij, da bi zagotovili usklajen pristop. Brez poseganja v svoja pooblastila se strinjajo, da bodo ustanovili posebno medinstitucionalno delovno skupino z namenom opredeliti jasno razvojno pot za agencije, ki bo temeljila na nepristranskih merilih. Skupina bi morala razpravljati predvsem o:

| — | oceni kadrovskih načrtov za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

—

oceni kadrovskih načrtov za vsak primer posebej;

| — | načinih za zagotovitev primernih sredstev in osebja za dodatne naloge, ki jih zakonodajni organ dodeli posameznim agencijam; |
| --- | --- |

—

načinih za zagotovitev primernih sredstev in osebja za dodatne naloge, ki jih zakonodajni organ dodeli posameznim agencijam;

| — | obravnavi agencij, ki se v celoti ali delno financirajo s pristojbinami; |
| --- | --- |

—

obravnavi agencij, ki se v celoti ali delno financirajo s pristojbinami;

| — | upravni strukturi agencij, modelih financiranja, obravnavi namenskih prejemkov; |
| --- | --- |

—

upravni strukturi agencij, modelih financiranja, obravnavi namenskih prejemkov;

| — | ponovni oceni potreb; morebitnih združitvah/zaprtjih; prenosu nalog na Komisijo. |
| --- | --- |

—

ponovni oceni potreb; morebitnih združitvah/zaprtjih; prenosu nalog na Komisijo.

Evropski parlament in Svet bosta kot zakonodajni in proračunski organ primerno upoštevala rezultate, ki jih bo delovna skupina dosegla v svojih razpravah.

3.5.   Skupna izjava o razdelku 5 in prilagoditvi plač

Evropski parlament in Svet se strinjata, da do sodbe v zadevah, predloženih Sodišču, sredstva, povezana s predlagano prilagoditvijo plač v višini 1,7 % za leto 2011 in 1,7 % za leto 2012 v tej fazi ne bodo vključena v proračun za leto 2014.

Če bo Sodišče razsodilo v prid Komisije, bo slednja predložila predlog spremembe proračuna v letu 2014, da bi pokrili predlagano prilagoditev plač, za vse oddelke. V tem primeru se Evropski parlament in Svet zavezujeta, da bosta hitro ukrepala v zvezi z ustreznim predlogom spremembe proračuna.

3.6.   Skupna izjava o posebnih predstavnikih EU

Parlament in Svet se strinjata, da bosta pregledala prenos sredstev za posebne predstavnike Evropske unije iz proračuna Komisije (oddelek III) v proračun Evropske službe za zunanje delovanje (oddelek X) v okviru proračunskega postopka za leto 2015.

Priloga 1 – Sprememba opomb k proračunu

V povezavi s poglavjem 1.6 skupnih sklepov je bil v primerjavi z opombami k proračunu, o katerih sta glasovala Svet in Parlament, dosežen dogovor o naslednjih spremembah:

Razdelek 1A

| 04 03 01 05 | Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije |
| --- | --- |

04 03 01 05

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

Opombe

Ta sredstva so namenjena kritju odhodkov za ukrepe obveščanja in usposabljanja za organizacije delavcev, vključno s predstavniki organizacij delavcev v državah kandidatkah, ki izhajajo iz
  izvajanja dejavnosti Unije v okviru izvajanja dejavnosti
  socialne razsežnosti Unije. Ti ukrepi bodo organizacijam delavcev pomagali premagovati glavne izzive za evropsko zaposlovanje in socialno politiko, kakor je določeno v strategiji Evropa 2020 socialnem programu ter v pobudah Unije za odpravljanje posledic gospodarske krize.

Ta sredstva naj bi poleg tega podprla delovne programe dveh inštitutov: ETUI (Evropski sindikalni inštitut) in EZA (Evropski center za vprašanja delavcev), ki sta bila ustanovljena za lažje razvijanje zmogljivosti z usposabljanjem in raziskavami na evropski ravni in v državah kandidatkah, da se doseže večja udeležba predstavnikov delavcev pri odločanju.

Ta sredstva so namenjena predvsem kritju naslednjih dejavnosti:

| — | podpora delovnima programoma dveh posebnih sindikalnih inštitutov ETUI (European Trade Union Institute – evropski sindikalni inštitut) in EZA (European Centre for Workers’ Questions – evropski center za vprašanja delavcev), ki sta bila ustanovljena za lažje razvijanje zmogljivosti z usposabljanjem in raziskavami na evropski ravni ter za večjo udeležbo predstavnikov delavcev v evropski upravi, |
| --- | --- |

—

podpora delovnima programoma dveh posebnih sindikalnih inštitutov ETUI (European Trade Union Institute – evropski sindikalni inštitut) in EZA (European Centre for Workers’ Questions – evropski center za vprašanja delavcev), ki sta bila ustanovljena za lažje razvijanje zmogljivosti z usposabljanjem in raziskavami na evropski ravni ter za večjo udeležbo predstavnikov delavcev v evropski upravi,

| — | ukrepi obveščanja in usposabljanja za organizacije delavcev, vključno s predstavniki organizacij delavcev v državah kandidatkah, ki izhajajo iz izvajanja dejavnosti Unije v okviru izvajanja socialne razsežnosti Unije, |
| --- | --- |

—

ukrepi obveščanja in usposabljanja za organizacije delavcev, vključno s predstavniki organizacij delavcev v državah kandidatkah, ki izhajajo iz izvajanja dejavnosti Unije v okviru izvajanja socialne razsežnosti Unije,

| — | ukrepi, ki vključujejo predstavnike socialnih partnerjev v državah kandidatkah s posebnim namenom spodbujanja socialnega dialoga na ravni Unije. Namenjeni so tudi spodbujanju enakovredne udeležbe žensk in moških v organih odločanja delavskih organizacij. |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki vključujejo predstavnike socialnih partnerjev v državah kandidatkah s posebnim namenom spodbujanja socialnega dialoga na ravni Unije. Namenjeni so tudi spodbujanju enakovredne udeležbe žensk in moških v organih odločanja delavskih organizacij.

Pravna podlaga

Naloge, ki izhajajo iz posebnih pooblastil Komisije, kot so ji bila dodeljena v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Konvencija, sklenjena leta 1959 med Visoko oblastjo ESPJ in Mednarodnim centrom za varstvo pri delu in zdravje (CIS) Mednarodnega urada za delo.

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1) in povezane posamezne direktive.

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje zdravstvene oskrbe na ladjah (UL L 113, 30.4.1992, str. 19).

| 04 03 01 06 | Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij |
| --- | --- |

04 03 01 06

Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij

Opombe

Ta sredstva so namenjena financiranju ukrepov, ki bodo omogočali razvoj udeležbe delavcev v podjetjih s promocijo direktiv 97/74/ES in 2009/38/ES o evropskih svetih delavcev, direktiv 2001/86/ES in 2003/72/ES o udeležbi delavcev v evropski družbi in evropski zadrugi, direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti ter člena 16 direktive 2005/56/ES o čezmejnih združitvah kapitalskih družb.

Sredstva so namenjena kritju ukrepov za krepitev nadnacionalnega sodelovanja med predstavniki delavcev in delodajalcev glede informiranja, posvetovanja in udeležbe delavcev v podjetjih, ki delujejo v več državah članicah. V tem okviru se lahko financira krajše usposabljanje za pogajalce in predstavnike v organih za nadnacionalno sodelovanje glede informiranja, posvetovanja in udeležbe. Pri tem so lahko vključeni socialni partnerji iz držav kandidatk. Ta sredstva se lahko uporabijo za financiranje ukrepov, ki bi socialnim partnerjem omogočili, da uveljavljajo svoje pravice in izvajajo dolžnosti glede udeležbe delavcev, zlasti v evropskih svetih delavcev in malih in srednjih podjetjih, da se seznanijo z nadnacionalnimi sporazumi podjetij ter da okrepijo sodelovanje v zvezi z zakonodajo Unije o udeležbi delavcev.

Uporabijo se lahko tudi za financiranje ukrepov za razvoj znanja o udeležbi delavcev v državah članicah, spodbujanje sodelovanja med ustreznimi organi in deležniki ter utrjevanje odnosov z institucijami Unije, da se podpre izvajanje in izboljša učinkovitost zakonodaje Unije o udeležbi delavcev.

Ta sredstva so namenjena predvsem kritju naslednjih dejavnosti:

| — | ukrepi za vzpostavitev pogojev za socialni dialog v podjetjih in ustrezno udeležbo delavcev v podjetjih, kot ga določajo Direktiva 2009/38/ES o evropskih svetih delavcev, direktivi 2001/86/ES in 2003/72/ES o udeležbi delavcev v evropski družbi in evropski zadrugi, Direktiva 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti, Direktiva 98/59/ES o kolektivnih odpustih in člen 16 Direktive 2005/56/ES o čezmejnih združitvah kapitalskih družb. |
| --- | --- |

—

ukrepi za vzpostavitev pogojev za socialni dialog v podjetjih in ustrezno udeležbo delavcev v podjetjih, kot ga določajo Direktiva 2009/38/ES o evropskih svetih delavcev, direktivi 2001/86/ES in 2003/72/ES o udeležbi delavcev v evropski družbi in evropski zadrugi, Direktiva 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti, Direktiva 98/59/ES o kolektivnih odpustih in člen 16 Direktive 2005/56/ES o čezmejnih združitvah kapitalskih družb.

| — | pobude za krepitev nadnacionalnega sodelovanja med predstavniki delavcev in delodajalcev glede obveščanja, posvetovanja in udeležbe delavcev v podjetjih, ki delujejo v več kot eni državi članici, ter krajša usposabljanja za pogajalce in predstavnike v nadnacionalnih organih za obveščanje, posvetovanje in sodelovanje. Pri tem so lahko vključeni socialni partnerji iz držav kandidatk. |
| --- | --- |

—

pobude za krepitev nadnacionalnega sodelovanja med predstavniki delavcev in delodajalcev glede obveščanja, posvetovanja in udeležbe delavcev v podjetjih, ki delujejo v več kot eni državi članici, ter krajša usposabljanja za pogajalce in predstavnike v nadnacionalnih organih za obveščanje, posvetovanje in sodelovanje. Pri tem so lahko vključeni socialni partnerji iz držav kandidatk.

| — | ukrepi, ki bi socialnim partnerjem omogočili, da uveljavljajo svoje pravice in izvajajo dolžnosti glede udeležbe delavcev, zlasti v okviru evropskih svetov delavcev, da se seznanijo z nadnacionalnimi sporazumi podjetij ter da okrepijo sodelovanje v zvezi z zakonodajo Unije o udeležbi delavcev. |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki bi socialnim partnerjem omogočili, da uveljavljajo svoje pravice in izvajajo dolžnosti glede udeležbe delavcev, zlasti v okviru evropskih svetov delavcev, da se seznanijo z nadnacionalnimi sporazumi podjetij ter da okrepijo sodelovanje v zvezi z zakonodajo Unije o udeležbi delavcev.

| — | dejavnosti, ki spodbujajo razvoj udeležbe delavcev v podjetjih. |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki spodbujajo razvoj udeležbe delavcev v podjetjih.

| — | inovativni ukrepi glede udeležbe delavcev pri pripravah na spremembe ter preprečevanje in reševanje sporov pri prestrukturiranju, združitvah, prevzemih in selitvah podjetij in skupin podjetij, ki poslujejo na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

inovativni ukrepi glede udeležbe delavcev pri pripravah na spremembe ter preprečevanje in reševanje sporov pri prestrukturiranju, združitvah, prevzemih in selitvah podjetij in skupin podjetij, ki poslujejo na ravni Unije.

| — | ukrepi za krepitev sodelovanja med socialnimi partnerji za razvoj udeležbe delavcev pri oblikovanju rešitev za obravnavanje posledic gospodarske krize, kot so množična odpuščanja ali potreba po preusmeritvi k vključujočem, trajnostnem in nizkoogljičnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

ukrepi za krepitev sodelovanja med socialnimi partnerji za razvoj udeležbe delavcev pri oblikovanju rešitev za obravnavanje posledic gospodarske krize, kot so množična odpuščanja ali potreba po preusmeritvi k vključujočem, trajnostnem in nizkoogljičnem gospodarstvu.

| — | nadnacionalna izmenjava informacij in dobrih praks v zadevah, pomembnih za socialni dialog na ravni podjetij. |
| --- | --- |

—

nadnacionalna izmenjava informacij in dobrih praks v zadevah, pomembnih za socialni dialog na ravni podjetij.

Pravna podlaga

Naloge, ki izhajajo iz pooblastil Komisije, kot so ji bila dodeljena v skladu s členoma 154 in 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Direktiva Sveta 97/74/ES z dne 15. decembra 1997 o razširitvi na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska Direktive 94/45/ES o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali vzpostavitvi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti, ali povezanih družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti (UL L 10, 16.1.1998, str. 22).

Direktiva Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (UL L 294, 10.11.2001, str. 22).

Direktiva Sveta 98/59/ES o približevanju zakonodaj držav članic o kolektivnih odpustih (UL L 225, 12.8.1998, str. 16).

Direktiva Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (UL L 80, 23.3.2002, str. 29).

Direktiva Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (UL L 207, 18.8.2003, str. 25).

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (UL L 310, 25.11.2005, str. 1).

Direktiva 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (prenovitev) (UL L 122, 16.5.2009, str. 28).

Konvencija, sklenjena leta 1959 med Visoko oblastjo ESPJ in Mednarodnim centrom za varstvo pri delu in zdravje (CIS) Mednarodnega urada za delo.

| 04 03 01 08 | Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog |
| --- | --- |

04 03 01 08

Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog

Opombe

Cilj te dejavnosti je okrepiti vlogo socialnega dialoga in spodbujati sprejetje sporazumov in drugih skupnih ukrepov med socialnimi partnerji na ravni EU.
  Ta sredstva so namenjena financiranju udeležbe socialnih partnerjev
  Financirani ukrepi bi morali pomagati organizacijam socialnih partnerjev pri premagovanju
  v evropski strategiji zaposlovanja in prispevka socialnih partnerjev pri premagovanju glavnih izzivov za evropsko zaposlovanje in socialno politiko, kakor je določeno v strategiji Evropa 2020 in socialnem programu
  ter znotraj pobud Unije za odpravljanje posledic gospodarske kriz, ter prispevati k izboljšanju in razširjanju znanja o institucijah in praksah v odnosih med delodajalci in delojemalci.
  Namenjene so kritju finančnih pomoči za spodbujanje socialnega dialoga na nadpanožni in sektorski ravni v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Sredstva se zato uporabijo za financiranje posvetovanj, sestankov, pogajanj in drugih dejavnosti, namenjenih za doseganje teh ciljev.

Te odobritve pa se lahko, kot je razvidno iz postavke, porabijo za podporo dejavnostim na področju odnosov med delodajalci in delojemalci, zlasti za razvoj strokovnega znanja in izmenjavo informacij, ki so pomembne za Unijo.

Te odobritve so lahko namenjene tudi financiranju ukrepov, ki vključujejo predstavnike socialnih partnerjev v državah kandidatkah s posebnim namenom spodbujanja socialnega dialoga na ravni Unije. Pri izvajanju tega cilja se uporablja pristop, ki upošteva vprašanje spola, zato je namenjen tudi spodbujanju enakovredne udeležbe žensk in moških v organih odločanja, tako v sindikatih kot tudi v organizacijah delodajalcev. Slednja dva elementa veljata za vse ukrepe na zadevnem področju.

Na podlagi teh ciljev sta opredeljena dva podprograma:

| — | podpora evropskemu socialnemu dialogu, |
| --- | --- |

—

podpora evropskemu socialnemu dialogu,

| — | izboljšanje strokovnega znanja v odnosih med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

—

izboljšanje strokovnega znanja v odnosih med delodajalci in delojemalci.

Ta sredstva so namenjena predvsem kritju naslednjih dejavnosti:

| — | študije, sestanki strokovnjakov, pogajanja, informiranje, publikacije in druge dejavnosti, ki so neposredno povezane z doseganjem navedenega cilja ali ukrepa iz te proračunske vrstice, vključno z vsemi drugimi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki ne vključuje nalog javnih organov, ki jih Komisija da v zunanje izvajanje po priložnostnih pogodbah za opravljanje storitev, |
| --- | --- |

—

študije, sestanki strokovnjakov, pogajanja, informiranje, publikacije in druge dejavnosti, ki so neposredno povezane z doseganjem navedenega cilja ali ukrepa iz te proračunske vrstice, vključno z vsemi drugimi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki ne vključuje nalog javnih organov, ki jih Komisija da v zunanje izvajanje po priložnostnih pogodbah za opravljanje storitev,

| — | ukrepi, ki so jih sprejeli socialni partnerji za spodbujanje socialnega dialoga (vključno z zmogljivostjo socialnih partnerjev) na nadpanožni in sektorski ravni, |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki so jih sprejeli socialni partnerji za spodbujanje socialnega dialoga (vključno z zmogljivostjo socialnih partnerjev) na nadpanožni in sektorski ravni,

| — | ukrepi za izboljšanje znanja o institucijah in praksah v odnosih med delodajalci in delojemalci v EU ter razširjanje rezultatov, |
| --- | --- |

—

ukrepi za izboljšanje znanja o institucijah in praksah v odnosih med delodajalci in delojemalci v EU ter razširjanje rezultatov,

| — | ukrepi, ki vključujejo predstavnike socialnih partnerjev v državah kandidatkah s posebnim namenom spodbujanja socialnega dialoga na ravni Unije. Namenjena so tudi spodbujanju enakovredne udeležbe žensk in moških v organih odločanja, tako v sindikatih kot tudi v organizacijah delodajalcev. |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki vključujejo predstavnike socialnih partnerjev v državah kandidatkah s posebnim namenom spodbujanja socialnega dialoga na ravni Unije. Namenjena so tudi spodbujanju enakovredne udeležbe žensk in moških v organih odločanja, tako v sindikatih kot tudi v organizacijah delodajalcev.

| — | ukrepi v podporo ukrepov na področju odnosov med delodajalci in delojemalci, zlasti tistih, ki prispevajo k razvoju strokovnega znanja in izmenjavi informacij, pomembnih na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

ukrepi v podporo ukrepov na področju odnosov med delodajalci in delojemalci, zlasti tistih, ki prispevajo k razvoju strokovnega znanja in izmenjavi informacij, pomembnih na ravni Unije.

Pravna podlaga

Naloge, ki izhajajo iz pooblastil Komisije, kot so ji bila dodeljena v skladu s členoma 154 in 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| 15 02 10 | Posebni letni dogodki |
| --- | --- |

15 02 10

Posebni letni dogodki

Opombe

Opombe k tej proračunski vrstici se glasijo kot sledi:

Doda se naslednje besedilo:

Ta sredstva so namenjena kritju stroškov zaključka ukrepov, ki se financirajo kot posebni letni športni dogodki.

Posebni letni dogodek: Evropski teden MOVE

Obveznosti: 1 000 000 EUR; Plačila: 1 000 000 EUR.

Evropski teden MOVE je vseevropski vodilni dogodek, ki spodbuja množični šport in telesno aktivnost ter njune blagodejne vplive za evropske državljane in družbo.

Teden MOVE 2014 je v okviru vizije, da bi do leta 2020 k športu in telesni aktivnosti pritegnili še 100 milijonov Evropejcev, ubral pristop od spodaj navzgor, pri čemer je v obsežno praznovanje v čast športa in telesne aktivnosti vključil lokalne skupnosti, športna društva, šole, delovna mesta in mesta. Je del evropske kampanje NowWeMove in trajno prispeva k povečevanju telesne aktivnosti in izboljševanju zdravja Evropejcev.

V okviru tedna MOVE 2014 bo organiziranih najmanj 300 dogodkov, pri čemer bo sodelovalo vseh 28 držav članic EU in najmanj 150 mest, na njih pa bodo predstavili nove pobude s področja športa in telesne aktivnosti ter poudarili množico uspešnih obstoječih ukrepov.

Posebni letni dogodek: Evropske poletne igre specialne olimpiade v Antwerpnu v Belgiji leta 2014

Obveznosti: 2 000 000 EUR; Plačila: 2 000 000 EUR.

Sredstva so namenjena za stroške ukrepov, ki se financirajo kot posebni letni dogodki. Znesek 2 000 000 EUR se dodeli za sofinanciranje večletnega dogodka, in sicer evropskih poletnih iger specialne olimpiade v Antwerpnu v Belgiji (13.–20. september 2014). Ta sredstva bodo prav tako omogočila, da se sodelujoči športniki iz vseh 28 držav članic pripravijo na igre v Belgiji in se jih udeležijo.

Dogodek bo združil 2 000 športnikov in njihovih delegacij iz 58 držav, ki bodo tekmovali 10 dni. Več kot 4 000 prostovoljcev bo pomagalo pri tem, da bo to tekmovanje v več športnih panogah edinstveno. Poleg športnega programa bodo organizirani tudi drugi znanstveni, izobraževalni in družinski programi. Antwerpen bo gostil dogodek, športnike pa približno 30 belgijskih mest. Pred igrami, med njimi in po njih bodo organizirani številni posebni dogodki.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Uporaba instrumenta prilagodljivosti – financiranje programov strukturnih skladov na Cipru

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (COM(2013)0450), ki ga je Komisija predložila 28. junija 2013, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1, ki ga je Komisija predložila 18. septembra 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (COM(2013)0450), ki ga je Komisija predložila 28. junija 2013, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1, ki ga je Komisija predložila 18. septembra 2013 (COM(2013)0644),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 11 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 11 te uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti njegove točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti njegove točke 12,

| — | ob upoštevanju svojega stališča o predlogu splošnega proračuna za proračunsko leto 2014, ki je bilo sprejeto 23. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča o predlogu splošnega proračuna za proračunsko leto 2014, ki je bilo sprejeto 23. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je spravni odbor potrdil 12. novembra 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je spravni odbor potrdil 12. novembra 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0388/2013),

| A. | ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev odobritev v okviru podrazdelka 1b zdi potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti, |
| --- | --- |

A.

ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev odobritev v okviru podrazdelka 1b zdi potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti,

| B. | ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 dopolnili s prekoračitvijo zgornje meje podrazdelka 1b v višini 78 milijonov EUR in s tem financirali programe strukturnih skladov na Cipru, iz katerih bi lahko za proračunsko leto 2014 povečali sredstva za skupno 100 000 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 dopolnili s prekoračitvijo zgornje meje podrazdelka 1b v višini 78 milijonov EUR in s tem financirali programe strukturnih skladov na Cipru, iz katerih bi lahko za proračunsko leto 2014 povečali sredstva za skupno 100 000 000 EUR,

| 1. | ugotavlja, da zgornja meja podrazdelka 1b za proračunsko leto 2014, kljub zmernemu povečanju sredstev za obveznosti v nekaterih proračunskih postavkah in večkratnemu zmanjšanju v več drugih proračunskih postavkah, ne omogočajo ustreznega financiranja pomembnih in nujnih političnih prednostnih nalog Unije, ki jih izvajata Parlament in Svet; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da zgornja meja podrazdelka 1b za proračunsko leto 2014, kljub zmernemu povečanju sredstev za obveznosti v nekaterih proračunskih postavkah in večkratnemu zmanjšanju v več drugih proračunskih postavkah, ne omogočajo ustreznega financiranja pomembnih in nujnih političnih prednostnih nalog Unije, ki jih izvajata Parlament in Svet;

| 2. | se strinja z uporabo instrumenta prilagodljivosti za obveznosti za financiranje programov strukturnih skladov na Cipru v okviru podrazdelka 1b v skupnem znesku 89 330 000 EUR; |
| --- | --- |

2.

se strinja z uporabo instrumenta prilagodljivosti za obveznosti za financiranje programov strukturnih skladov na Cipru v okviru podrazdelka 1b v skupnem znesku 89 330 000 EUR;

| 3. | ponovno poudarja, da uporaba tega instrumenta, ki jo predvideva člen 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom), št. 1311/2013, znova opozarja na to, da mora proračun Unije biti vedno bolj prilagodljiv; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da uporaba tega instrumenta, ki jo predvideva člen 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom), št. 1311/2013, znova opozarja na to, da mora proračun Unije biti vedno bolj prilagodljiv;

| 4. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2014/97/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Sprememba proračuna št. 9/2013: uporaba Solidarnostnega sklada EU za Romunijo (suša in gozdni požari v letu 2012) ter za Nemčijo, Avstrijo in Češko Republiko (poplave v maju in juniju 2013)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: „medinstitucionalni sporazum“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: „medinstitucionalni sporazum“),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2013, ki ga je Komisija sprejela 3. oktobra 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2013, ki ga je Komisija sprejela 3. oktobra 2013 (COM(2013)0691),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov, ki jih je spravni odbor potrdil 12. novembra 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov, ki jih je spravni odbor potrdil 12. novembra 2013 (4),

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0390/2013),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 9 za leto 2013 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 400,5 milijona EUR v obveznostih in plačilih, ki bo porabljen za odpravo škode, ki so jo poleti 2012 povzročili poplave in gozdni požari v Romuniji, in škode, ki je nastala v poplavah v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki maja in junija 2013, |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 9 za leto 2013 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 400,5 milijona EUR v obveznostih in plačilih, ki bo porabljen za odpravo škode, ki so jo poleti 2012 povzročili poplave in gozdni požari v Romuniji, in škode, ki je nastala v poplavah v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki maja in junija 2013,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 9/2013 ta, da se proračunska prilagoditev uradno vključi v proračun za leto 2013, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 9/2013 ta, da se proračunska prilagoditev uradno vključi v proračun za leto 2013,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 9/2013, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 9/2013, kot ga je predložila Komisija;

| 2. | poziva Svet, naj svojih stališč po členu 314(3) PDEU v prihodnje ne vlaga več v obliki pravnih aktov (sklep), ker je to v nasprotju s členom 314 PDEU, kot je pojasnilo Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 17. septembra 2013 v zadevi C-77/11 (Svet proti Parlamentu); opominja, da je stališče v skladu s členom 314(3) PDEU pripravljalni ukrep, ki začne veljati z dnevom sprejetja; poudarja, da bo zavrnil in prezrl vse določbe, s katerimi bo skušal Svet veljavnost svojih stališč v proračunskem postopku pogojevati s tem, da Parlament predhodno odobri drugačen proračun, spremembe proračuna ali zakonodajne akte; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj svojih stališč po členu 314(3) PDEU v prihodnje ne vlaga več v obliki pravnih aktov (sklep), ker je to v nasprotju s členom 314 PDEU, kot je pojasnilo Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 17. septembra 2013 v zadevi C-77/11 (Svet proti Parlamentu); opominja, da je stališče v skladu s členom 314(3) PDEU pripravljalni ukrep, ki začne veljati z dnevom sprejetja; poudarja, da bo zavrnil in prezrl vse določbe, s katerimi bo skušal Svet veljavnost svojih stališč v proračunskem postopku pogojevati s tem, da Parlament predhodno odobri drugačen proračun, spremembe proračuna ali zakonodajne akte;

| 3. | obžaluje stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013, saj predlog Komisije spreminja tako, da se bi sredstva, ki bodo izplačana iz sklada, v celoti financirala iz proračunskih vrstic, v katerih naj bi bilo izvrševanje konec leta 2013 nezadostno in ki jih je Komisija opredelila v predlogu skupne prerazporeditve za leto 2013 (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

obžaluje stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2013, saj predlog Komisije spreminja tako, da se bi sredstva, ki bodo izplačana iz sklada, v celoti financirala iz proračunskih vrstic, v katerih naj bi bilo izvrševanje konec leta 2013 nezadostno in ki jih je Komisija opredelila v predlogu skupne prerazporeditve za leto 2013 (DEC 26/2013);

| 4. | pozdravlja dogovor, dosežen 12. novembra 2013 v spravnem odboru, saj bo v letu 2013 s prerazporeditvami omogočil uporabo 250,5 milijona EUR v obliki plačil, v letu 2014 pa zagotovil 150 milijonov EUR dodatnih sredstev; z zadovoljstvom ugotavlja, da bo to omogočilo financiranje potreb na področju raziskav, opredeljenih v sklopu skupne prerazporeditve v višini 200 milijonov EUR, tako da bo mogoče še letos podpisati več novih raziskovalnih pogodb; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dogovor, dosežen 12. novembra 2013 v spravnem odboru, saj bo v letu 2013 s prerazporeditvami omogočil uporabo 250,5 milijona EUR v obliki plačil, v letu 2014 pa zagotovil 150 milijonov EUR dodatnih sredstev; z zadovoljstvom ugotavlja, da bo to omogočilo financiranje potreb na področju raziskav, opredeljenih v sklopu skupne prerazporeditve v višini 200 milijonov EUR, tako da bo mogoče še letos podpisati več novih raziskovalnih pogodb;

| 5. | vseeno poudarja, da vztraja pri načelnem stališču, da bi bilo treba za posebne instrumente, kot je Solidarnostni sklad EU, v proračunu predvideti dodatna sredstva, ki ne bodo upoštevana v zgornjih mejah večletnega finančnega okvira, in da ne podpira enostranske izjave Sveta o sredstvih za plačila, priložene skupnim sklepom o proračunu za leto 2014; |
| --- | --- |

5.

vseeno poudarja, da vztraja pri načelnem stališču, da bi bilo treba za posebne instrumente, kot je Solidarnostni sklad EU, v proračunu predvideti dodatna sredstva, ki ne bodo upoštevana v zgornjih mejah večletnega finančnega okvira, in da ne podpira enostranske izjave Sveta o sredstvih za plačila, priložene skupnim sklepom o proračunu za leto 2014;

| 6. | zato stališče Sveta spreminja, kot sledi:









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Proračunska vrstica | Opis | Obveznosti | Plačila |
| 06 06 02 03 | Skupno podjetje SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila | | 17,981 |
| 08 04 01 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | | 19,936 |
| 08 06 01 | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Zamisli | | 41,884 |
| 08 19 01 | Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju | | 0,406 |
| 15 07 77 | Ljudje | | 63,313 |
| 13 06 01 | Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinančna pomoč | | -10,000 |
| 04 05 01 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Izvajalska agencija za raziskave (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Odhodki za sodelavce v raziskovalni dejavnosti | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | -15,739 | -15,739 |
| SKUPAJ | -26,884 | 0 |

6.

zato stališče Sveta spreminja, kot sledi:

(v milijonih EUR)

Proračunska vrstica

Opis

Obveznosti

Plačila

06 06 02 03

Skupno podjetje SESAR

12,458

08 02 02

Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

17,981

08 04 01

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

19,936

08 06 01

Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

2,804

08 10 01

Zamisli

41,884

08 19 01

Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

0,406

09 04 01 01

Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

40,813

10 03 01

Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju

0,406

15 07 77

Ljudje

63,313

13 06 01

Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice

- 150,000

01 03 02

Makrofinančna pomoč

-10,000

04 05 01

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

-13,116

08 01 04 31

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Odhodki za sodelavce v raziskovalni dejavnosti

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

-15,739

-15,739

SKUPAJ

-26,884

0

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 66, 8.3.2013.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Priloga k P7_TA(2013)0472 z dne 20. novembra 2013.

---

PRORAČUNSKA PRILOGA:

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA ŠT. 9/2013

ODHODKI — ODHODKI

Zneski

| Naslov | Postavka | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Podjetništvo | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurenca | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilnost in promet | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Okolje in podnebni ukrepi | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Raziskave | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Neposredne raziskave | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Notranji trg | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionalna politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Komuniciranje | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Notranje zadeve | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Zunanji odnosi | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Trgovina | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Širitev | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Proračun | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Revizija | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Jezikovne službe | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energetika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Pravosodje | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Rezerve | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Skupaj | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Od tega rezerve: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Naslov

Postavka

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

01

Gospodarske in finančne zadeve

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Podjetništvo

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurenca

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilnost in promet

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Okolje in podnebni ukrepi

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Raziskave

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Neposredne raziskave

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Pomorske zadeve in ribištvo

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Notranji trg

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionalna politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Obdavčenje in carinska unija

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Izobraževanje in kultura

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Komuniciranje

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Notranje zadeve

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Zunanji odnosi

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Trgovina

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Širitev

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitarna pomoč

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Boj proti goljufijam

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Upravna služba Komisije

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Proračun

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Revizija

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Jezikovne službe

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energetika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Pravosodje

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Rezerve

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Skupaj

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Od tega rezerve: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

NASLOV XX — UPRAVNI ODHODKI, DODELJENI POSAMEZNIM PODROČJEM

Zneski

Razvrstitev po vrstah

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Upravni odhodki, dodeljeni posameznim področjem | | | | |
| XX 01 01 | Odhodki za aktivno zaposlene na posameznih področjih | | | | |
| XX 01 01 01 | Odhodki za aktivno zaposlene v instituciji | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Prejemki in nadomestila | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Izdatki in nadomestila, povezani z zaposlovanjem, premestitvami in prenehanjem zaposlitve | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Prilagoditve prejemkov | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Vmesni seštevek | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Odhodki za aktivno zaposlene Komisije v delegacijah Unije | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Prejemki in nadomestila | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Izdatki in nadomestila, povezani z zaposlovanjem, premestitvami in prenehanjem zaposlitve | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Odobritve za kritje za kakršne koli prilagoditve prejemkov | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Vmesni seštevek | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Člen XX 01 01 — Vmesni seštevek | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Odhodki za zunanje sodelavce in drugi odhodki za upravljanje | | | | |
| XX 01 02 01 | Zunanji sodelavci, ki sodelujejo z institucijo | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Pogodbeno osebje | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Osebje agencij ter tehnična in upravna pomoč za podporo različnih dejavnosti | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Državni javni uslužbenci, začasno dodeljeni instituciji | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Vmesni seštevek | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Zunanji sodelavci Komisije v delegacijah Unije | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Prejemki ostalega osebja | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Usposabljanje strokovnih sodelavcev in napotenih nacionalnih strokovnjakov | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Odhodki ostalega osebja in plačilo ostalih storitev | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Vmesni seštevek | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Drugi odhodki institucije za upravljanje | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Stroški za službena potovanja in reprezentančni stroški | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Stroški za konference in sestanke | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Sestanki odborov | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Študije in posvetovanja | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informacijski in upravljavski sistemi | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Nadaljnje usposabljanje in usposabljanje vodstva | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Vmesni seštevek | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Drugi odhodki za poslovodenje v zvezi z osebjem Komisije v delegacijah Unije | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Stroški za službena potovanja in konference ter reprezentančni stroški | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Nadaljnje usposabljanje osebja v delegacijah | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Vmesni seštevek | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Člen XX 01 02 — Vmesni seštevek | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Odhodki za opremo in storitve IKT ter zgradbe | | | | |
| XX 01 03 01 | Odhodki za opremo in storitve IKT Komisije | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Oprema IKT | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Storitve IKT | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Vmesni seštevek | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Odhodki za zgradbe in z njimi povezani odhodki za osebje Komisije v delegacijah Unije | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Nakup ali najem stavb in s tem povezani odhodki | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Oprema, pohištvo, dobave in storitve | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Vmesni seštevek | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Člen XX 01 03 — Vmesni seštevek | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Odhodki za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju | | | | |
| XX 01 05 01 | Plačila in nadomestila za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Zunanji sodelavci v posrednem raziskovanju | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Drugi odhodki za upravljanje v posrednem raziskovanju | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Člen XX 01 05 — Vmesni seštevek | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Poglavje XX 01 — Skupaj | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

XX 01

Upravni odhodki, dodeljeni posameznim področjem

XX 01 01

Odhodki za aktivno zaposlene na posameznih področjih

XX 01 01 01

Odhodki za aktivno zaposlene v instituciji

XX 01 01 01 01

Prejemki in nadomestila

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Izdatki in nadomestila, povezani z zaposlovanjem, premestitvami in prenehanjem zaposlitve

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Prilagoditve prejemkov

5

15 496 000

15 496 000

Vmesni seštevek

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Odhodki za aktivno zaposlene Komisije v delegacijah Unije

XX 01 01 02 01

Prejemki in nadomestila

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Izdatki in nadomestila, povezani z zaposlovanjem, premestitvami in prenehanjem zaposlitve

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Odobritve za kritje za kakršne koli prilagoditve prejemkov

5

871 000

871 000

Vmesni seštevek

118 761 000

118 761 000

Člen XX 01 01 — Vmesni seštevek

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Odhodki za zunanje sodelavce in drugi odhodki za upravljanje

XX 01 02 01

Zunanji sodelavci, ki sodelujejo z institucijo

XX 01 02 01 01

Pogodbeno osebje

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Osebje agencij ter tehnična in upravna pomoč za podporo različnih dejavnosti

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Državni javni uslužbenci, začasno dodeljeni instituciji

5

39 727 000

39 727 000

Vmesni seštevek

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Zunanji sodelavci Komisije v delegacijah Unije

XX 01 02 02 01

Prejemki ostalega osebja

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Usposabljanje strokovnih sodelavcev in napotenih nacionalnih strokovnjakov

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Odhodki ostalega osebja in plačilo ostalih storitev

5

256 000

256 000

Vmesni seštevek

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Drugi odhodki institucije za upravljanje

XX 01 02 11 01

Stroški za službena potovanja in reprezentančni stroški

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Stroški za konference in sestanke

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Sestanki odborov

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Študije in posvetovanja

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informacijski in upravljavski sistemi

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Nadaljnje usposabljanje in usposabljanje vodstva

5

13 500 000

13 500 000

Vmesni seštevek

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Drugi odhodki za poslovodenje v zvezi z osebjem Komisije v delegacijah Unije

XX 01 02 12 01

Stroški za službena potovanja in konference ter reprezentančni stroški

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Nadaljnje usposabljanje osebja v delegacijah

5

500 000

500 000

Vmesni seštevek

6 828 000

6 828 000

Člen XX 01 02 — Vmesni seštevek

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Odhodki za opremo in storitve IKT ter zgradbe

XX 01 03 01

Odhodki za opremo in storitve IKT Komisije

XX 01 03 01 03

Oprema IKT

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Storitve IKT

5

63 545 000

63 545 000

Vmesni seštevek

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Odhodki za zgradbe in z njimi povezani odhodki za osebje Komisije v delegacijah Unije

XX 01 03 02 01

Nakup ali najem stavb in s tem povezani odhodki

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Oprema, pohištvo, dobave in storitve

5

9 638 000

9 638 000

Vmesni seštevek

56 546 000

56 546 000

Člen XX 01 03 — Vmesni seštevek

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Odhodki za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju

XX 01 05 01

Plačila in nadomestila za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Zunanji sodelavci v posrednem raziskovanju

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Drugi odhodki za upravljanje v posrednem raziskovanju

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Člen XX 01 05 — Vmesni seštevek

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Poglavje XX 01 — Skupaj

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

POGLAVJE XX 01 — UPRAVNI ODHODKI, DODELJENI POSAMEZNIM PODROČJEM

Člen XX 01 05 — Odhodki za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju

Postavka XX 01 05 01 — Plačila in nadomestila za aktivno zaposlene v posrednem raziskovanju

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Opombe

Naslednje pripombe veljajo za vsa področja (podjetništvo in industrija, mobilnost in promet, raziskave, informacijska družba in mediji, izobraževanje in kultura, energetika), vključena v posredne ukrepe iz sedmega okvirnega programa za raziskave.

Te odobritve krijejo odhodke za osebje iz Kadrovskih predpisov za zasedbo delovnih mest po odobrenih kadrovskih načrtih v okviru posrednih ukrepov iz jedrskih in nejedrskih programov, vključno z osebjem v delegacijah Unije.

Razčlenitev teh odobritev za odhodke za osebje je naslednja:

| Program | Odobritve |
| --- | --- |
| Okvirni program (jedrski) | 22 840 000 |
| Okvirni program (nejedrski) | 167 159 000 |
| Skupaj | 189 999 000 |

Program

Odobritve

Okvirni program (jedrski)

22 840 000

Okvirni program (nejedrski)

167 159 000

Skupaj

189 999 000

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v to postavko. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki so namenski prejemki v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza odhodkov v tem oddelku, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 60).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

Odločba Sveta 2006/972/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 243).

Odločba Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 270).

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

Odločba Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 404).

Sklep Sveta 2012/93/Euratom z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 25).

Uredba Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/94/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 33).

Postavka XX 01 05 03 — Drugi odhodki za upravljanje v posrednem raziskovanju

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Opombe

Naslednje pripombe veljajo za vsa področja (podjetništvo in industrija, mobilnost in promet, raziskave, informacijska družba in mediji, izobraževanje in kultura, energetika), vključena v posredne ukrepe iz sedmega okvirnega programa za raziskave.

Te odobritve krijejo druge upravne odhodke za celotno upravljanje raziskav v obliki posrednih ukrepov iz jedrskih in nejedrskih programov, vključno z upravnimi odhodki osebja v delegacijah Unije.

Razčlenitev teh odobritev za odhodke za osebje je naslednja:

| Program | Odobritve |
| --- | --- |
| Okvirni program (jedrski) | 10 984 000 |
| Okvirni program (nejedrski) | 53 530 000 |
| Skupaj | 64 514 000 |

Program

Odobritve

Okvirni program (jedrski)

10 984 000

Okvirni program (nejedrski)

53 530 000

Skupaj

64 514 000

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v to postavko. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki so namenski prejemki v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza odhodkov v tem oddelku, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 60).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

Odločba Sveta 2006/972/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 243).

Odločba Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 270).

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

Odločba Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu za izvajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 404).

Sklep Sveta 2012/93/Euratom z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 25).

Uredba Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/94/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 33).

NASLOV 01 — GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 01 01 | Upravni odhodki na področju „gospodarske in finančne zadeve“ | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Ekonomska in monetarna unija | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Mednarodne ekonomske in finančne zadeve | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finančni posli in instrumenti | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Naslov 01 — Skupaj | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

01 01

Upravni odhodki na področju „gospodarske in finančne zadeve“

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Ekonomska in monetarna unija

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Mednarodne ekonomske in finančne zadeve

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finančni posli in instrumenti

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Naslov 01 — Skupaj

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

POGLAVJE 01 03 — MEDNARODNE EKONOMSKE IN FINANČNE ZADEVE

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 01 03 | Mednarodne ekonomske in finančne zadeve | | | | | | | |
| 01 03 01 | Udeležba v kapitalu mednarodnih finančnih institucij | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Evropska banka za obnovo in razvoj – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Evropska banka za obnovo in razvoj – Delež vpisanega kapitala na poziv | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Člen 01 03 01 — Vmesni seštevek | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makro-finančna pomoč | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Poglavje 01 03 — Skupaj | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

01 03

Mednarodne ekonomske in finančne zadeve

01 03 01

Udeležba v kapitalu mednarodnih finančnih institucij

01 03 01 01

Evropska banka za obnovo in razvoj – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Evropska banka za obnovo in razvoj – Delež vpisanega kapitala na poziv

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Člen 01 03 01 — Vmesni seštevek

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makro-finančna pomoč

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Poglavje 01 03 — Skupaj

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Člen 01 03 02 — Makro-finančna pomoč

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Opombe

Ta izredna pomoč je namenjena lajšanju finančnih omejitev določenih tretjih držav, ki se spopadajo z makro-finančnimi težavami, katerih značilnosti so primanjkljaj plačilne bilance in/ali bistvena proračunska neravnovesja.

Neposredno je povezana z izvajanjem makro-finančnih stabilizacijskih in strukturnih uskladitvenih ukrepov v državah prejemnicah. Dejavnost Unije na splošno dopolnjuje dejavnost Mednarodnega denarnega sklada, v koordinaciji z drugimi bilateralnimi donatorji.

Komisija dvakrat letno obvesti proračunski organ o makro-finančnem položaju držav upravičenk ter vsako leto obsežno poroča o izvrševanju te pomoči.

Odobritve iz tega člena bodo porabljene tudi za finančno pomoč za obnovo gruzijskih območij, ki so bila prizadeta v spopadih z Rusijo. Ukrepi bi morali biti namenjeni predvsem makro-finančni stabilizaciji države. Skupni znesek pomoči je bil določen na mednarodni konferenci donatorjev leta 2008.

Pravna podlaga

Sklep Sveta 2006/880/ES z dne 30. novembra 2006 o zagotovitvi izredne finančne pomoči Skupnosti Kosovu (UL L 339, 6.12.2006, str. 36).

Sklep Sveta 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o zagotovitvi makro-finančne pomoči Skupnosti Libanonu (UL L 337, 21.12.2007, str. 111).

Sklep Sveta 2009/889/ES z dne 30. novembra 2009 o zagotavljanju makro-finančne pomoči Gruziji (UL L 320, 5.12.2009, str. 1).

Sklep Sveta 2009/890/ES z dne 30. novembra 2009 o zagotavljanju makro-finančne pomoči Armeniji (UL L 320, 5.12.2009, str. 3).

Sklep št. 938/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o zagotavljanju makro-finančne pomoči Republiki Moldaviji (UL L 277, 21.10.2010, str. 1).

NASLOV 04 — ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 04 01 | Upravni odhodki na področju „zaposlovanje in socialne zadeve“ | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Evropski socialni sklad | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Razvoj človeških virov | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Naslov 04 — Skupaj | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

04 01

Upravni odhodki na področju „zaposlovanje in socialne zadeve“

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Evropski socialni sklad

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Razvoj človeških virov

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Naslov 04 — Skupaj

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

POGLAVJE 04 05 — EVROPSKI SKLAD ZA PRILAGAJANJE GLOBALIZACIJI (ESPG)

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 04 05 | Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Poglavje 04 05 — Skupaj | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

04 05

Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG)

04 05 01

Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Poglavje 04 05 — Skupaj

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Člen 04 05 01 — Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (ESPG)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Opombe

Odobritve so namenjene financiranju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), s katerim bo lahko Unija zagotavljala začasno in usmerjeno podporo delavcem, ki postanejo odvečni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ko imajo ti presežki delovne sile zelo škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo. Pri vlogah, predloženih pred 31. decembrom 2011, se lahko uporablja tudi za podporo delavcem, ki postanejo presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

Odhodki iz Sklada znašajo največ 500 000 000 EUR na leto.

Cilj te rezerve je v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 zagotoviti dodatno začasno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in jim pomagati pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

Ukrepi, ki so bili sprejeti v okviru ESPG, morajo dopolnjevati ukrepe Evropskega socialnega sklada. Financiranje iz teh instrumentov se ne sme podvajati.

Metoda za vključitev proračunskih sredstev v to rezervo in za uporabo Sklada je določena v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in členu 12 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 406, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

Spremljajoči akti

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

NASLOV 05 — KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 05 01 | Upravni odhodki na področju „kmetijstvo in razvoj podeželja“ | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervencije na kmetijskih trgih | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Neposredne pomoči | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Razvoj podeželja | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Predpristopni ukrepi na področju kmetijstva in razvoja podeželja | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Mednarodni vidiki na področju „Kmetijstvo in razvoj podeželja“ | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Revizija odhodkov za kmetijstvo | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Strategija in usklajevanje politike na področju „kmetijstvo in razvoj podeželja“ | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Naslov 05 — Skupaj | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

05 01

Upravni odhodki na področju „kmetijstvo in razvoj podeželja“

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervencije na kmetijskih trgih

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Neposredne pomoči

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Razvoj podeželja

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Predpristopni ukrepi na področju kmetijstva in razvoja podeželja

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Mednarodni vidiki na področju „Kmetijstvo in razvoj podeželja“

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Revizija odhodkov za kmetijstvo

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Strategija in usklajevanje politike na področju „kmetijstvo in razvoj podeželja“

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Naslov 05 — Skupaj

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

POGLAVJE 05 05 — PREDPRISTOPNI UKREPI NA PODROČJU KMETIJSTVA IN RAZVOJA PODEŽELJA

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 05 05 | Predpristopni ukrepi na področju kmetijstva in razvoja podeželja | | | | | | | |
| 05 05 01 | Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (Sapard) – Zaključek predhodnih ukrepov | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Predpristopni instrument Sapard – Zaključek programa (2000–2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Predpristopni instrument Sapard – Zaključek predpristopne pomoči osmim državam prosilkam | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Člen 05 05 01 — Vmesni seštevek | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Instrument za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Poglavje 05 05 — Skupaj | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

05 05

Predpristopni ukrepi na področju kmetijstva in razvoja podeželja

05 05 01

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (Sapard) – Zaključek predhodnih ukrepov

05 05 01 01

Predpristopni instrument Sapard – Zaključek programa (2000–2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Predpristopni instrument Sapard – Zaključek predpristopne pomoči osmim državam prosilkam

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Člen 05 05 01 — Vmesni seštevek

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Instrument za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Poglavje 05 05 — Skupaj

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Člen 05 05 02 — Instrument za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Opombe

Te odobritve so namenjene kritju pomoči Unije državam kandidatkam, ki jo krije IPA, za postopno uskladitev s standardi in politikami Unije ter, če je to potrebno, s pravnim redom Unije, da bi pridobile članstvo. Dejavnost „razvoj podeželja“ podpira države pri njihovih pripravah v zvezi z izvajanjem in vodenjem skupne kmetijske politike, uskladitvijo s strukturami Unije ter popristopnimi programi za razvoj podeželja, ki jih financira Unija.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

NASLOV 06 — MOBILNOST IN PROMET

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 06 01 | Upravni odhodki na področju „mobilnost in promet“ | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Notranji, zračni in pomorski promet | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Vseevropska omrežja | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Raziskave na področju prometa | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Naslov 06 — Skupaj | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

06 01

Upravni odhodki na področju „mobilnost in promet“

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Notranji, zračni in pomorski promet

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Vseevropska omrežja

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Raziskave na področju prometa

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Naslov 06 — Skupaj

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

POGLAVJE 06 06 — RAZISKAVE NA PODROČJU PROMETA

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 06 06 | Raziskave na področju prometa | | | | | | | |
| 06 06 02 | Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko) — Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV) | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Skupno podjetje SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Člen 06 06 02 — Vmesni seštevek | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Odobritve iz prispevkov tretjih strank (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Zaključek prejšnjih programov | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Zaključek programov (pred 2003) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Zaključek šestega okvirnega programa ES (2003–2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Člen 06 06 05 — Vmesni seštevek | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Poglavje 06 06 — Skupaj | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

06 06

Raziskave na področju prometa

06 06 02

Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko)

06 06 02 01

Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko) — Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Skupno podjetje SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Člen 06 06 02 — Vmesni seštevek

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Odobritve iz prispevkov tretjih strank (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Zaključek prejšnjih programov

06 06 05 01

Zaključek programov (pred 2003)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Zaključek šestega okvirnega programa ES (2003–2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

Člen 06 06 05 — Vmesni seštevek

—

582 998

—

582 998

Poglavje 06 06 — Skupaj

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Opombe

Te opombe veljajo za vse postavke v tem poglavju.

Te odobritve bodo uporabljene za sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki vključuje obdobje 2007–2013.

Program se bo izvajal, da bi sledili splošnim ciljem iz člena 179 Pogodbe o delovanju Evropske unije in tako prispevali k ustvarjanju družbe znanja, ki bo temeljila na Evropskem raziskovalnem prostoru. Ti cilji so spodbujanje transnacionalnega sodelovanja na vseh ravneh v Uniji, povečanje dinamičnosti, kreativnosti in odličnosti evropskih raziskav do meja znanja, krepitev človeških virov na področju raziskav in tehnologije v Evropi v smislu kvantitete in tudi kvalitete, povečanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v celi Evropi ter zagotovitev njihove optimalne izrabe.

Pod te člene in postavke spadajo tudi stroški znanstvenih in tehnoloških srečanj na visoki ravni, konferenc, delavnic in seminarjev, ki jih v okviru evropskega interesa organizira Komisija, financiranje znanstvenih in tehnoloških analiz na visoki ravni, ki se jih opravlja v imenu Unije, da bi preučili nova področja raziskovanja, primerna za aktivnost Unije, med drugim tudi v kontekstu Evropskega raziskovalnega prostora, ter ukrepov za spremljanje in razširjanje rezultatov programov, vključno z ukrepi poprejšnjih okvirnih programov.

Te odobritve pokrivajo tudi upravne izdatke, vključno z izdatki za osebje, informacije, objave, upravno in tehnično delovanje ter določene druge postavke izdatkov, ki se nanašajo na notranjo infrastrukturo, povezano z doseganjem ciljev konkretnega ukrepa, katerega sestavni del so, vključno z delovanjem in ukrepi, ki so potrebni za pripravo in spremljanje strategije RTR Unije.

Za nekatere od teh projektov je predvidena možnost udeležbe tretjih držav ali ustanov iz tretjih držav v evropskem sodelovanju na področju znanstvenih in tehničnih raziskav. Vsi finančni prispevki bodo vneseni v postavki 6 0 1 3 in 6 0 1 5 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Prihodki iz držav, ki so udeležene pri evropskem sodelovanju na področju znanstvenih in tehničnih raziskav, bodo vneseni v postavko 6 0 1 6 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Kakršni koli prihodki iz prispevkov držav kandidatk in, kjer je to primerno, potencialnih držav kandidatk zahodnega Balkana za sodelovanje v programih Unije, ki se vnesejo v postavko 6 0 3 1 izkaza prihodkov, lahko omogočijo dodatne odobritve v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe.

Kakršni koli prihodki iz prispevkov zunanjih organov za dejavnosti Unije bodo vneseni v postavko 6 0 3 3 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Dodatne odobritve bodo na voljo v členu 06 06 04.

Člen 06 06 02 — Raziskave na področju prometa (vključno z aeronavtiko)

Postavka 06 06 02 03 — Skupno podjetje SESAR

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Opombe

Te odobritve so namenjene kritju razvojne faze programa SESAR za vključitev tehnološkega vidika politike enotnega evropskega neba (SESAR), vključno z delovanjem skupnega podjetja SESAR.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v to postavko. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 1361/2008 z dne 16. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 352, 31.12.2008, str. 12).

NASLOV 08 — RAZISKAVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 01 | Upravni izdatki na področju „raziskave“ | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Sodelovanje – Zdravje | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Sodelovanje – Hrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Sodelovanje – Energija | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Sodelovanje – Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Sodelovanje – Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Zamisli | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Zmogljivosti – Raziskovalne infrastrukture | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Zmogljivosti – Raziskave v korist malih in srednje velikih podjetij (MSP) | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Zmogljivosti – Regije znanja | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Zmogljivosti – Raziskovalni potencial | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Zmogljivosti – Znanost v družbi | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Zmogljivosti – Dejavnosti mednarodnega sodelovanja | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Zmogljivosti – Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom – Fuzijska energija | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Zaključek prejšnjih okvirnih programov in drugih dejavnosti | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Naslov 08 — Skupaj | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 01

Upravni izdatki na področju „raziskave“

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Sodelovanje – Zdravje

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Sodelovanje – Hrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Sodelovanje – Energija

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Sodelovanje – Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Sodelovanje – Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Zamisli

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Zmogljivosti – Raziskovalne infrastrukture

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Zmogljivosti – Raziskave v korist malih in srednje velikih podjetij (MSP)

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Zmogljivosti – Regije znanja

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Zmogljivosti – Raziskovalni potencial

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Zmogljivosti – Znanost v družbi

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Zmogljivosti – Dejavnosti mednarodnega sodelovanja

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Zmogljivosti – Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom – Fuzijska energija

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Zaključek prejšnjih okvirnih programov in drugih dejavnosti

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Naslov 08 — Skupaj

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Opombe

Te opombe se nanašajo na vse proračunske postavke iz tega naslova (z izjemo poglavja 08 22).

Te odobritve se bodo uporabile v skladu z Uredbo (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1) in Uredbo Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 1).

Za vse odobritve iz tega naslova se uporablja ista opredelitev malih in srednje velikih podjetij (MSP), kot se uporablja za posebne horizontalne programe, namenjene MSP, v sklopu istega okvirnega programa. Ta opredelitev se glasi: upravičen MSP je pravna oseba v skladu z opredelitvijo MSP v Priporočilu Komisije 2003/361/ES in ni raziskovalni center, raziskovalni inštitut, pogodbena raziskovalna organizacija ali svetovalno podjetje. Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Sedmega okvirnega programa, morajo spoštovati temeljna etična načela (v skladu s členom 6(1) Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1)), vključno z zahtevami za dobro počutje živali. To vključuje zlasti načela iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Posebna pozornost bo usmerjena na poudarjanje dejavnosti, katerih cilj je promocija vloge žensk v znanosti in raziskovalnih dejavnostih.

Pod te člene in postavke spadajo tudi stroški znanstvenih in tehnoloških srečanj na visoki ravni, konferenc, delavnic in seminarjev, ki jih v okviru evropskega interesa organizira Komisija, financiranje znanstvenih in tehnoloških analiz ter ocen na visoki ravni, ki se jih opravlja v imenu Unije, da bi preučili nova področja raziskovanja, primerna za dejavnost Unije, med drugim tudi v kontekstu Evropskega raziskovalnega prostora, ter ukrepov za spremljanje in razširjanje rezultatov programov, vključno z ukrepi prejšnjih okvirnih programov.

Te odobritve krijejo tudi upravne izdatke, vključno z izdatki za osebje, ki so ali pa ne kriti s Kadrovskimi predpisi, informiranje, publikacije, upravno in tehnično delovanje ter določene druge postavke odhodkov, ki se nanašajo na notranjo infrastrukturo, povezano z doseganjem ciljev konkretnega ukrepa, katerega sestavni del so, vključno z delovanjem in pobudami, ki so potrebni za pripravo in spremljanje strategije raziskav in tehničnega razvoja Unije.

Prihodki iz sporazumov o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Švico ali večstranskega Evropskega sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) bodo vneseni v postavki 6 0 1 1 in 6 0 1 2 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Za nekatere od teh projektov je predvidena možnost udeležbe tretjih držav ali ustanov iz tretjih držav v evropskem sodelovanju na področju znanstvenih in tehničnih raziskav. Vsi finančni prispevki bodo vneseni v postavki 6 0 1 3 in 6 0 1 5 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Prihodki iz držav, ki so udeležene pri evropskem sodelovanju na področju znanstvenih in tehničnih raziskav, bodo vneseni v postavko 6 0 1 6 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve, dane na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Vsi prihodki iz prispevkov držav kandidatk in, kjer je to primerno, potencialnih držav kandidatk zahodnega Balkana za udeležbo v programih Unije, ki se vnesejo v postavko 6 0 3 1 izkaza prihodkov, lahko omogočijo dodatne odobritve v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe.

Vsi prihodki iz prispevkov zunanjih organov za dejavnosti Unije, ki se vnesejo v postavko 6 0 3 3 izkaza prihodkov in lahko omogočijo dodatne odobritve v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Dodatne odobritve bodo na voljo v členu 08 22 04.

Da bi uresničili cilj 15 % udeležbe MSP v projektih, ki se financirajo iz teh sredstev, kot določa Sklep št. 1982/2006/ES, so potrebni bolj specifični ukrepi. Projekti, ki se lahko uvrstijo med posebne ukrepe za MSP, bi morali biti upravičeni do financiranja v okviru tematskega programa, če ti projekti izpolnjujejo potrebne (tematske) zahteve.

POGLAVJE 08 01 — UPRAVNI IZDATKI NA PODROČJU „RAZISKAVE“

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Upravni izdatki na področju „raziskave“ | | | | |
| 08 01 01 | Izdatki za aktivno zaposlene na področju politike
  „
  Raziskave
  “ | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Izdatki za zunanje osebje in drugi izdatki za upravljanje na področju politike
  „
  Raziskave
  “ | | | | |
| 08 01 02 01 | Zunanje osebje | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Drugi izdatki za upravljanje | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Člen 08 01 02 — Vmesni seštevek | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Odhodki za opremo in storitve IKT na področju
  „
  raziskave
  “ | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Izdatki za podporo dejavnostim na področju
  „
  raziskave
  “ | | | | |
| 08 01 04 30 | Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Izvajalska agencija za raziskave (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo – Odhodki za upravno poslovodenje | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Člen 08 01 04 — Vmesni seštevek | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Izdatki za podporo dejavnostim na področju
  „
  Raziskave
  “ | | | | |
| 08 01 05 01 | Izdatki za osebje v raziskovalni dejavnosti | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Zunanje osebje v raziskovalni dejavnosti | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Člen 08 01 05 — Vmesni seštevek | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Poglavje 08 01 — Skupaj | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

08 01

Upravni izdatki na področju „raziskave“

08 01 01

Izdatki za aktivno zaposlene na področju politike
  „
  Raziskave
  “

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Izdatki za zunanje osebje in drugi izdatki za upravljanje na področju politike
  „
  Raziskave
  “

08 01 02 01

Zunanje osebje

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Drugi izdatki za upravljanje

5

394 554

394 554

Člen 08 01 02 — Vmesni seštevek

660 270

660 270

08 01 03

Odhodki za opremo in storitve IKT na področju
  „
  raziskave
  “

5

561 934

561 934

08 01 04

Izdatki za podporo dejavnostim na področju
  „
  raziskave
  “

08 01 04 30

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo – Odhodki za upravno poslovodenje

1.1

39 390 000

39 390 000

Člen 08 01 04 — Vmesni seštevek

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Izdatki za podporo dejavnostim na področju
  „
  Raziskave
  “

08 01 05 01

Izdatki za osebje v raziskovalni dejavnosti

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Zunanje osebje v raziskovalni dejavnosti

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Člen 08 01 05 — Vmesni seštevek

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Poglavje 08 01 — Skupaj

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Člen 08 01 04 — Izdatki za podporo dejavnostim na področju „raziskave“

Postavka 08 01 04 31 — Izvajalska agencija za raziskave (REA)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Opombe

Te odobritve so namenjene kritju stroškov delovanja Izvajalske agencije za raziskave, nastalih zaradi vloge Agencije pri upravljanju nekaterih delov posebnih programov „Ljudje“, „Zmogljivosti“ in „Sodelovanje“ na področju raziskav.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v to postavko. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov in predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Kadrovski načrt Agencije je določen v Prilogi „Osebje“ k temu oddelku.

Pravna podlaga

Sklep 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

Odločba Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 270).

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

Spremljajoči akti

Sklep Komisije 2008/46/ES z dne 14. decembra 2007 o ustanovitvi Izvajalske agencije za raziskave za upravljanje nekaterih delov posebnih programov Skupnosti Ljudje, Zmogljivosti in Sodelovanje na področju raziskav z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 (UL L 11, 15.1.2008, str. 9).

Člen 08 01 05 — Izdatki za podporo dejavnostim na področju „Raziskave“

Postavka 08 01 05 01 — Izdatki za osebje v raziskovalni dejavnosti

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Postavka 08 01 05 03 — Drugi izdatki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

POGLAVJE 08 02 — SODELOVANJE – ZDRAVJE

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 02 | Sodelovanje – Zdravje | | | | | | | |
| 08 02 01 | Sodelovanje – Zdravje | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Sodelovanje – Zdravje – Izdatki za podporo skupnemu podjetju za pobudo za inovativna zdravila | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Poglavje 08 02 — Skupaj | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 02

Sodelovanje – Zdravje

08 02 01

Sodelovanje – Zdravje

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Sodelovanje – Zdravje – Izdatki za podporo skupnemu podjetju za pobudo za inovativna zdravila

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Poglavje 08 02 — Skupaj

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Člen 08 02 02 — Sodelovanje – Zdravje – Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Opombe

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila prispeva k uresničevanju Sedmega okvirnega programa in zlasti teme „Zdravje“ v sklopu posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa. Njegov cilj je znatno izboljšati učinkovitost in uspešnost procesa razvoja zdravil, dolgoročni cilj pa je, da bi evropski farmacevtski sektor proizvedel več učinkovitejših in varnejših inovativnih zdravil. Zlasti bo:

| — | podpiralo „predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj“ v državah članicah in državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, z usklajenim pristopom za odpravljanje ugotovljenih ozkih grl pri raziskavah v procesu razvoja zdravil, |
| --- | --- |

—

podpiralo „predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj“ v državah članicah in državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, z usklajenim pristopom za odpravljanje ugotovljenih ozkih grl pri raziskavah v procesu razvoja zdravil,

| — | podpiralo izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog iz raziskovalnega programa skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (raziskovalne dejavnosti), zlasti z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

—

podpiralo izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog iz raziskovalnega programa skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (raziskovalne dejavnosti), zlasti z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov,

| — | zagotavljalo dopolnjevanje z drugimi dejavnostmi iz Sedmega okvirnega programa, |
| --- | --- |

—

zagotavljalo dopolnjevanje z drugimi dejavnostmi iz Sedmega okvirnega programa,

| — | kot javno-zasebno partnerstvo povečalo naložbe v raziskave na biofarmacevtskem področju v državah članicah in državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, z združevanjem virov in spodbujanjem sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem, |
| --- | --- |

—

kot javno-zasebno partnerstvo povečalo naložbe v raziskave na biofarmacevtskem področju v državah članicah in državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, z združevanjem virov in spodbujanjem sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem,

| — | podpiralo sodelovanje malih in srednje velikih podjetij pri svojih dejavnostih v skladu s cilji Sedmega okvirnega programa. |
| --- | --- |

—

podpiralo sodelovanje malih in srednje velikih podjetij pri svojih dejavnostih v skladu s cilji Sedmega okvirnega programa.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

Uredba Sveta (ES) št. 73/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (UL L 30, 4.2.2008, str. 38).

POGLAVJE 08 04 — SODELOVANJE – NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIALI IN NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 04 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | | | | | | | |
| 08 04 01 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije – Skupno podjetje za gorivne celice in vodik | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Poglavje 08 04 — Skupaj | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 04

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

08 04 01

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije – Skupno podjetje za gorivne celice in vodik

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Poglavje 08 04 — Skupaj

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Člen 08 04 01 — Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Opombe

Dejavnosti, ki se izvajajo na tem področju, so namenjene pomoči pri doseganju kritične mase zmogljivosti, potrebnih za razvijanje in izkoriščanje, zlasti za ekološko učinkovitost in zmanjšanje odvajanja nevarnih snovi v okolje, za vodilne mejne tehnologije za proizvode, storitve in proizvodne postopke v prihodnjih letih, ki temeljijo zlasti na znanju in inteligenci.

Treba je zagotoviti zadostna sredstva za raziskave na področju nanotehnologije v povezavi z oceno tveganja za okolje in zdravje, saj je temu danes namenjeno samo 5–10 % vseh raziskav na področju nanotehnologije.

Dovolj proračunskih sredstev je treba nameniti dejavnostim, ki spodbujajo raziskovanje in nastajanje procesov in praks učinkovite rabe virov, kot so na primer ekološko oblikovanje, možnost ponovne uporabe, možnost recikliranja ter raziskave za zamenjavo nevarnih ali kritičnih snovi.

Sem spadajo tudi stroški znanstvenih in tehnoloških srečanj na visoki ravni, konferenc, delavnic in seminarjev, ki jih zaradi evropskega interesa organizira Komisija, financiranje študij, subvencij, spremljanja in vrednotenja posebnih programov kot tudi financiranje sekretariata IPS, znanstvenih in tehnoloških analiz na visoki ravni ter ukrepov prejšnjih okvirnih programov.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

POGLAVJE 08 06 — SODELOVANJE – OKOLJE (VKLJUČNO S PODNEBNIMI SPREMEMBAMI)

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 06 | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Sodelovanje – Okolje – Skupno podjetje za gorivne celice in vodik | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Poglavje 08 06 — Skupaj | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 06

Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

08 06 01

Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Sodelovanje – Okolje – Skupno podjetje za gorivne celice in vodik

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Poglavje 08 06 — Skupaj

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Člen 08 06 01 — Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Opombe

Raziskave na področju okolja v okviru Sedmega okvirnega programa se bodo izvajale znotraj teme „Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)“. Cilj je spodbujati trajnostno gospodarjenje z naravnim in človekovim okoljem ter njegovimi viri s pomočjo pospeševanja našega znanja o medsebojnih vplivih med biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter razvijanjem novih tehnologij, orodij in storitev, da bi na celosten način rešili svetovne okoljske probleme. Poudarek bo na napovedovanju sprememb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in oceanskih sistemov ter na orodju in tehnologijah za spremljanje, preprečevanje in zmanjševanje pritiskov na okolje in tveganj, vključno s tveganjem za zdravje, ter za trajnost naravne in kulturne krajine.

Raziskave v okviru te teme bodo prispevale k izvajanju mednarodnih obvez in pobud, kot npr. globalno opazovanje Zemlje (GEO). Poleg tega bodo podpirale raziskovalne potrebe, ki izhajajo iz obstoječe in nastajajoče zakonodaje in politik Unije, s tem povezanih tematskih strategij, akcijskega načrta za okoljske tehnologije ter akcijskega načrta za okolje in zdravje. Raziskave bodo prispevale tudi k tehnološkemu razvoju, ki bo izboljšal tržni položaj evropskih podjetij, zlasti majhnih in srednje velikih podjetij, na področjih, kot so okoljske tehnologije.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

POGLAVJE 08 10 — ZAMISLI

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 10 | Zamisli | | | | | | | |
| 08 10 01 | Zamisli | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Poglavje 08 10 — Skupaj | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 10

Zamisli

08 10 01

Zamisli

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Poglavje 08 10 — Skupaj

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Člen 08 10 01 — Zamisli

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Opombe

Splošni cilj dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta v okviru posebnega programa „Zamisli“ je opredeliti najboljše raziskovalne skupine v Evropi in spodbujati „raziskave na novih področjih znanja“ s financiranjem večdisciplinarnih projektov in projektov z visokim tveganjem, ovrednotenih izključno na podlagi merila odličnosti s strokovnim ocenjevanjem na evropski ravni, ter hkrati spodbujati zlasti nastajanje omrežij med raziskovalnimi skupinami v različnih državah, da se spodbuja razvoj evropske znanstvene skupnosti.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Te odobritve bodo pokrivale tudi izdatke, ki ustrezajo prihodkom, ki so podlaga za zagotovitev dodatnih odobritev od tretjih oseb ali tretjih držav (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora), ki sodelujejo v projektih na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

V skladu s členom 21 finančne uredbe lahko vsak prihodek, vnesen v postavke 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 in 6 0 3 3 izkaza prihodkov, omogoči dodatne odobritve.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/972/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 243).

POGLAVJE 08 19 — ZMOGLJIVOSTI – PODPORA ZA SKLADEN RAZVOJ RAZISKOVALNIH POLITIK

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 19 | Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik | | | | | | | |
| 08 19 01 | Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Poglavje 08 19 — Skupaj | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 19

Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

08 19 01

Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Poglavje 08 19 — Skupaj

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Člen 08 19 01 — Zmogljivosti – Podpora za skladen razvoj raziskovalnih politik

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Opombe

Povečanje naložb v raziskave in razvoj do 3 % in izboljšanje njihove učinkovitosti sta glavni prednostni nalogi strategije Evropa 2020 za rast in delovna mesta. Glavna skrb javnih organov je zato razviti skladno kombinacijo politik za povečanje javnih in zasebnih naložb v raziskave. Dejavnosti iz te postavke bodo podpirale razvoj učinkovitih in skladnih raziskovalnih politik na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije, in sicer z zagotavljanjem strukturiranih informacij, kazalcev in analiz ter z ukrepi za usklajevanje raziskovalnih politik, zlasti z uporabo odprte metode usklajevanja pri raziskovalni politiki.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov, ki predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Zmogljivosti za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

POGLAVJE 08 20 — EURATOM – FUZIJSKA ENERGIJA

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 08 20 | Euratom – Fuzijska energija | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Fuzijska energija | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Poglavje 08 20 — Skupaj | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

08 20

Euratom – Fuzijska energija

08 20 01

Euratom – Fuzijska energija

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Poglavje 08 20 — Skupaj

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Člen 08 20 02 — Euratom – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Opombe

Fuzija ponuja možnost skoraj neomejenega zagotavljanja oskrbe s čisto energijo, pri čemer je ITER naslednji ključni korak k napredku pri doseganju končnega cilja. V ta namen je bilo v obliki skupnega podjetja ustanovljena Evropska organizacija za ITER in razvoj fuzijske energije. Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije (fuzija za energijo) bo imelo naslednje naloge:

| (a) | zagotoviti prispevek EURATOM za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti prispevek EURATOM za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER;

| (b) | zagotoviti prispevek EURATOM za dejavnosti širšega pristopa z Japonsko za hiter razvoj fuzijske energije; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti prispevek EURATOM za dejavnosti širšega pristopa z Japonsko za hiter razvoj fuzijske energije;

| (c) | izvajati program dejavnosti za pripravo gradnje demonstracijskega fuzijskega reaktorja in sorodnih naprav, vključno z eksperimentalno obsevalno napravo za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF). |
| --- | --- |

(c)

izvajati program dejavnosti za pripravo gradnje demonstracijskega fuzijskega reaktorja in sorodnih naprav, vključno z eksperimentalno obsevalno napravo za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF).

Pravna podlaga

Sklep Sveta z dne 25. septembra 2006 o sklenitvi s strani Komisije Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER, Dogovora o začasni uporabi Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER in Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER.

Odločba Komisije 2006/943/Euratom z dne 17. novembra 2006 o začasni uporabi Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER ter Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER (UL L 358, 16.12.2006, str. 60).

Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 60).

Uredba Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 404).

Odločba Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (UL L 90, 30.3.2007, str. 58).

Sklep Sveta 2012/93/Euratom z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 25).

Uredba Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/94/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 33).

NASLOV 09 — KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 09 01 | Upravni odhodki na področju politike „KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA“ | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Regulativni okvir programa za digitalne tehnologije | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Prevzem informacijsko-komunikacijskih tehnologij | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Zmogljivosti – Raziskovalne infrastrukture | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Naslov 09 — Skupaj | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Skupaj + rezerva | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

09 01

Upravni odhodki na področju politike „KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA“

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Regulativni okvir programa za digitalne tehnologije

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Prevzem informacijsko-komunikacijskih tehnologij

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Zmogljivosti – Raziskovalne infrastrukture

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Naslov 09 — Skupaj

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Skupaj + rezerva

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

POGLAVJE 09 04 — SODELOVANJE – INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE (IKT)

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 09 04 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Skupno podjetje ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Odhodki za podporo skupnemu podjetju ARTEMIS | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Skupno podjetje ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Odhodki za podporo skupnemu podjetju ENIAC | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Člen 09 04 01 — Vmesni seštevek | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Zaključek prejšnjih okvirnih programov Evropske skupnosti (pred letom 2007) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Poglavje 09 04 — Skupaj | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

09 04

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)

09 04 01

Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

09 04 01 01

Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Skupno podjetje ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Odhodki za podporo skupnemu podjetju ARTEMIS

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Skupno podjetje ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Sodelovanje – Informacijske in komunikacijske tehnologije – Odhodki za podporo skupnemu podjetju ENIAC

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Člen 09 04 01 — Vmesni seštevek

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Zaključek prejšnjih okvirnih programov Evropske skupnosti (pred letom 2007)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Poglavje 09 04 — Skupaj

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Člen 09 04 01 — Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

Postavka 09 04 01 01 — Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Opombe

Cilj sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) ter teme „Informacijske in komunikacijske tehnologije“ posebnega programa „Sodelovanje“ je izboljšati konkurenčnost evropske industrije in omogočiti Evropi, da v skladu z dolgoročno evropsko strategijo za IKT obvladuje in oblikuje prihodnji razvoj IKT tako, da bodo izpolnjene družbene in gospodarske zahteve, evropski standardi pa bodo pomagali oblikovati svetovni razvoj IKT, namesto da sledijo drugim rastočim svetovnim trgom.

Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko bazo Evrope in zagotovile njen svetovni vodilni položaj na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost z uporabo IKT in zagotovile hitro prenašanje napredka IKT v koristi za državljane, podjetja, industrijo in vlade.

Tema IKT daje prednost strateškim raziskavam v zvezi s ključnimi stebri tehnologije, omogoča neprekinjeno vključevanje tehnologij ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra inovativnih uporab IKT.

Dejavnosti povečujejo industrijsko in tehnološko prednost v sektorju IKT ter izboljšujejo konkurenčno prednost pomembnih sektorjev, ki temeljijo na intenzivni rabi IKT – tako z inovativnimi izdelki in storitvami z veliko vrednostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z novimi ali izboljšanimi organizacijskimi postopki v podjetjih in upravah. Poleg tega ta tema z aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbenih zahtev podpira druge politike Unije.

Dejavnosti vključujejo sodelovanje in izmenjavo praktičnih zgledov z namenom opredelitve skupnih standardov Unije, ki so združljivi s svetovnimi ali slednje določajo, povezovanje v omrežja ter pobude za usklajevanje nacionalnih programov. V ta člen sodijo tudi stroški neodvisnih strokovnjakov, ki pomagajo pri ocenjevanju predlogov in preverjanju projektov, stroški dogodkov, srečanj, konferenc, delavnic in seminarjev, ki jih zaradi evropskega interesa organizira Komisija, stroški študij, analiz in ocen, stroški spremljanja in vrednotenja posebnih programov in okvirnih programov ter stroški ukrepov za spremljanje in razširjanje rezultatov programov, vključno z ukrepi prejšnjih okvirnih programov.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v to postavko. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov in so namenski prejemki v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza odhodkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Del teh sredstev je namenjenih spodbujanju skupnih pristopov h glavnim svetovnim izzivom, kot je strategija IKT, ki ne bo sposobna samo tekmovanja s hitro rastočimi trgi IKT, npr. azijskimi, temveč bo določala standarde za politiko IKT na svetovni ravni v korist evropskih vrednot z združevanjem virov in pospeševanjem izmenjave praktičnih zgledov za napredek raziskav, razvoja in inovacij na področju IKT. Ukrepi bodo usmerjeni v izboljšanje učinkovitosti ukrepov mednarodne skupnosti in bodo dopolnjevali obstoječe mehanizme in uspešne delovne odnose. Ta sredstva bodo porabljena za financiranje inovativnih skupnih projektov evropskih in tretjih držav. Obseg teh skupnih projektov ni mogoče uresničiti v eni sami državi, in prejema koristi od Unije in njenih partnerjev pri pripravi njihove vodilne vloge pri določanju prihodnjih standardov IKT. Komisija bo pri izvajanju tega ukrepa zagotovila uravnoteženo dodeljevanje subvencij. Akterje na svetovni ravni bo pomagala pritegniti k udeležbi v raziskovalnih partnerstvih, z namenom spodbujanja inovacij na področju IKT.

Pravna podlaga

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

NASLOV 10 — NEPOSREDNE RAZISKAVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 10 01 | Upravni odhodki na področju „neposredne raziskave“ | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2013) — EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2011 in 2012–2013) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Zaključek prejšnjih okvirnih programov in drugih dejavnosti | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča v okviru Pogodbe Euratom | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Naslov 10 — Skupaj | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

10 01

Upravni odhodki na področju „neposredne raziskave“

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2013) — EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2011 in 2012–2013) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Zaključek prejšnjih okvirnih programov in drugih dejavnosti

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča v okviru Pogodbe Euratom

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Naslov 10 — Skupaj

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Opombe

Te opombe se nanašajo na vse proračunske postavke na področju „neposredne raziskave“ (z izjemo poglavja 10 05).

Odobritve ne krijejo le odhodkov za dejavnosti in osebje, ki so zajeti v Kadrovskih predpisih, ampak tudi odhodke za osebje, pogodbeno delo, infrastrukturo, informiranje in publikacije ter kakršne koli druge upravne odhodke, ki izhajajo iz dejavnosti raziskovalnega in tehnološkega razvoja, vključujoč predhodne raziskave.

V skladu s členom 21 finančne uredbe lahko vsi prihodki, vpisani v postavkah 6 2 2 4 in 6 2 2 5 izkaza prihodkov, omogočijo dodatne odobritve.

Drugi prihodki lahko omogočijo dodatne odobritve, ki se uporabljajo v poglavjih 10 02, 10 03 ali 10 04 ali v členu 10 01 05, odvisno od njihovega namena.

Vsi prihodki iz prispevkov držav kandidatk in, kjer je to primerno, potencialnih držav kandidatk Zahodnega Balkana za udeležbo v programih Unije, ki se vnesejo v postavko 6 0 3 1 izkaza prihodkov, lahko omogočijo dodatne odobritve v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe.

Možnost udeležbe tretjih držav ali organizacij iz tretjih držav v evropskem sodelovanju na področju znanstvenih in tehničnih raziskav je predvidena v primeru nekaterih od teh projektov. Vsi finančni prispevki bodo vneseni v postavko 6 0 1 3 izkaza prihodkov in lahko vodijo do dodatnih odobritev, danih na voljo v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Dodatne odobritve bodo na voljo v členih 10 02 02 in 10 03 02.

Odobritve iz tega naslova krijejo stroške osebja, ki dela v finančnem in administrativnem oddelku Skupnega raziskovalnega središča, in podpore, ki jo potrebujejo (približno 15 % stroškov).

POGLAVJE 10 03 — OPERATIVNE ODOBRITVE ZA NEPOSREDNO FINANCIRANE RAZISKAVE — SEDMI OKVIRNI PROGRAM (2007–2011 IN 2012–2013) — EURATOM

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 10 03 | Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2011 in 2012–2013) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Poglavje 10 03 — Skupaj | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

10 03

Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave — Sedmi okvirni program (2007–2011 in 2012–2013) — Euratom

10 03 01

Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poglavje 10 03 — Skupaj

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Člen 10 03 01 — Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Opombe

Te odobritve so namenjene kritju znanstvene in tehnične podpore ter raziskovalnih dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče v skladu s posebnim programom na jedrskem področju na naslednjih področjih:

| — | ravnanje z jedrskimi odpadki, vplivi na okolje, temeljno znanje in raziskave glede razgradnje, |
| --- | --- |

—

ravnanje z jedrskimi odpadki, vplivi na okolje, temeljno znanje in raziskave glede razgradnje,

| — | jedrska varnost, |
| --- | --- |

—

jedrska varnost,

| — | jedrsko varstvo. |
| --- | --- |

—

jedrsko varstvo.

Te odobritve krijejo dejavnosti, ki so nujne za izvajanje nadzornih ukrepov v skladu s poglavjem 7 naslova II Pogodbe Euratom in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter izvajanja programa Komisije za podporo Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA).

Krijejo posebne odhodke, ki se nanašajo na zadevne raziskovalne in podporne dejavnosti (vse vrste nakupov in pogodbe). To vključuje odhodke znanstvene infrastrukture, neposredno povezane z zadevnimi projekti.

Te odobritve so namenjene tudi kritju kakršnih koli odhodkov, ki se nanašajo na raziskovalne dejavnosti v zvezi z dejavnostmi, zajetimi v tem členu, za katere je bilo zadolženo Skupno raziskovalno središče v okviru svoje udeležbe na konkurenčni osnovi v posrednih dejavnostih.

V skladu s členom 21 in členom 183(2) finančne uredbe lahko vsi prihodki v postavki 6 2 2 6 izkaza prihodkov omogočijo dodatne odobritve.

Pravna podlaga

Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 60).

Odločba Sveta 2006/977/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 434).

Uredba Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (UL L 400, 30.12.2006, str. 1).

Sklep Sveta 2012/93/Euratom z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 25).

Uredba Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/95/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki ga bo z neposrednimi ukrepi izvajalo Skupno raziskovalno središče v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 40).

NASLOV 13 — REGIONALNA POLITIKA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 01 | Upravni odhodki na področju „regionalna politika“ | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne operacije | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Kohezijski sklad | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidarnostni sklad | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Naslov 13 — Skupaj | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 01

Upravni odhodki na področju „regionalna politika“

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne operacije

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Kohezijski sklad

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidarnostni sklad

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Naslov 13 — Skupaj

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

POGLAVJE 13 05 — PREDPRISTOPNE INTERVENCIJE, POVEZANE S STRUKTURNIMI POLITIKAMI

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 05 | Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami | | | | | | | |
| 13 05 01 | Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek prejšnjih projektov (2000–2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek drugih prejšnjih projektov (2000–2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju – Prenehanje predpristopne pomoči osmim državam prosilkam | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Člen 13 05 01 — Vmesni seštevek | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Oddelek za regionalni razvoj | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Oddelek za čezmejno sodelovanje (CBC) | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Čezmejno sodelovanje (CBC) – Prispevek iz podrazdelka 1b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Čezmejno sodelovanje (CBC) in sodelovanje držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk v nadnacionalnih in medregionalnih programih sodelovanja v okviru strukturnih skladov — Prispevek iz razdelka 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Člen 13 05 03 — Vmesni seštevek | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Poglavje 13 05 — Skupaj | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 05

Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami

13 05 01

Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek prejšnjih projektov (2000–2006)

13 05 01 01

Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek drugih prejšnjih projektov (2000–2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju – Prenehanje predpristopne pomoči osmim državam prosilkam

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Člen 13 05 01 — Vmesni seštevek

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Oddelek za regionalni razvoj

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Oddelek za čezmejno sodelovanje (CBC)

13 05 03 01

Čezmejno sodelovanje (CBC) – Prispevek iz podrazdelka 1b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Čezmejno sodelovanje (CBC) in sodelovanje držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk v nadnacionalnih in medregionalnih programih sodelovanja v okviru strukturnih skladov — Prispevek iz razdelka 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Člen 13 05 03 — Vmesni seštevek

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Poglavje 13 05 — Skupaj

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Člen 13 05 01 — Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek prejšnjih projektov (2000–2006)

Opombe

Namen pomoči instrumenta strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) je bil pomagati državam kandidatkam iz Srednje in Vzhodne Evrope pri njihovem pristopu k Evropski uniji. ISPA se je uporabljala za pomoč državam upravičenkam pri njihovi uskladitvi s pravnim redom Unije na področju okolja in prometa.

Postavka 13 05 01 01 — Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek drugih prejšnjih projektov (2000–2006)

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Opombe

Te odobritve krijejo pomoč v okviru ISPA in tehnično pomoč, zagotovljeno izven Komisije, ki je potrebna za izvajanje v državah kandidatkah Srednje in Vzhodne Evrope.

Ne glede na upravičenca pa niso odobreni nobeni upravni odhodki po tej postavki.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije (UL L 161, 26.6.1999, str. 68).

Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).

Uredba Sveta (ES) št. 2257/2004 z dne 20. decembra 2004 o spremembah Uredb (EGS) št. 3906/89, (ES) št. 1267/1999, (ES) št. 1268/1999 in (ES) št. 2666/2000 zaradi upoštevanja statusa Hrvaške kot države kandidatke (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

POGLAVJE 13 06 — SOLIDARNOSTNI SKLAD

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 06 | Solidarnostni sklad | | | | | | | |
| 13 06 01 | Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Poglavje 13 06 — Skupaj | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 06

Solidarnostni sklad

13 06 01

Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poglavje 13 06 — Skupaj

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Člen 13 06 01 — Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Opombe

Ta člen je namenjen beleženju odobrenih proračunskih sredstev, ki izhajajo iz uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije v primeru večjih nesreč v državah članicah. Pomoč bi bilo treba uporabiti zlasti v primeru naravnih nesreč, lahko pa bi jo zagotovili tudi, če se zadevna država članica znajde v izrednih razmerah, vendar je v tem primeru treba določiti rok za porabo odobrene finančne pomoči in dodati določbo, da morajo države upravičenke utemeljiti uporabo pomoči, ki so jo prejele. Prejeto pomoč, ki je naknadno poravnana s plačili tretjih oseb v skladu z uporabo načela „onesnaževalec plača“ ali ki je presegala končno oceno škode, bi bilo treba vrniti.

O dodelitvi proračunskih sredstev bo sprejeta odločitev v okviru spremembe proračuna, katere izključni namen je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

Spremljajoči akti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki ga je Komisija predložila dne 6. aprila 2005, o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2005) 0108).

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

NASLOV 15 — IZOBRAŽEVANJE IN KULTURA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 15 01 | Upravni izdatki na področju „izobraževanje in kultura“ | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Razvoj kulturnega in avdiovizualnega sodelovanja v Evropi | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Ljudje – Program za mobilnost raziskovalcev | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Naslov 15 — Skupaj | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

15 01

Upravni izdatki na področju „izobraževanje in kultura“

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Razvoj kulturnega in avdiovizualnega sodelovanja v Evropi

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Ljudje – Program za mobilnost raziskovalcev

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Naslov 15 — Skupaj

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

POGLAVJE 15 07 — LJUDJE – PROGRAM ZA MOBILNOST RAZISKOVALCEV

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 15 07 | Ljudje – Program za mobilnost raziskovalcev | | | | | | | |
| 15 07 77 | Ljudje | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Odobrena proračunska sredstva iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskovalni in tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Pilotni projekt – Partnerstva za znanje | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Poglavje 15 07 — Skupaj | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

15 07

Ljudje – Program za mobilnost raziskovalcev

15 07 77

Ljudje

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Odobrena proračunska sredstva iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskovalni in tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Pilotni projekt – Partnerstva za znanje

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Poglavje 15 07 — Skupaj

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Člen 15 07 77 — Ljudje

Zneski

| Proračun 2013 | predlog spremembe proračuna št. 9/2013 | Novi znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Proračun 2013

predlog spremembe proračuna št. 9/2013

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Opombe

Evropa mora postati privlačnejša za raziskovalce, da bi povečali njeno zmogljivost in učinkovitost na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter hkrati uskladili ter nadalje razvili Evropski raziskovalni prostor. Zaradi rastoče konkurence na svetovni ravni je potreben razvoj odprtega in konkurenčnega evropskega trga dela za raziskovalce z raznolikimi in privlačnimi poklicnimi možnostmi.

Dodana vrednost zagotovljene pomoči s posebnim programom Ljudje (ki se izvaja v okviru dejavnosti Marie Curie, noči raziskovalcev in dejavnosti EURAXESS) je spodbujanje mednarodne, interdisciplinarne in medsektorske mobilnosti raziskovalcev kot ključne gonilne sile evropskih inovacij. Dejavnosti Marie Curie prav tako spodbujajo tesnejše sodelovanje med izobraževanjem, raziskavami in podjetji iz različnih držav na področju usposabljanja in razvoja poklicne poti raziskovalcev, da se razširi njihovo znanje in da se jih pripravi za prihodnje zaposlitve. Dejavnosti Marie Curie prispevajo k tesnemu partnerstvu med izobraževanjem in podjetji, da se poveča prenos znanja in okrepi doktorsko usposabljanje, prilagojeno potrebam gospodarstva. S spodbujanjem pogojev zaposlovanja v skladu z listino in kodeksom evropskih raziskovalcev se prispeva k večji privlačnosti raziskovalne poklicne poti v Evropi.

Prispevki držav Efte v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti členom 82 Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu se morajo dodati k odobritvam, ki se vnesejo v ta člen. Ti zneski izhajajo iz prispevkov držav Efte, ki se vnesejo v člen 6 3 0 izkaza prihodkov in predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21(2)(e) do (g) finančne uredbe; so podlaga za zagotavljanje ustreznih odobritev in izvrševanje v skladu s Prilogo „Evropski gospodarski prostor“ k temu delu izkaza izdatkov tega oddelka, ki je sestavni del splošnega proračuna.

Te odobritve bodo pokrivale tudi izdatke, ki ustrezajo prihodkom, ki so podlaga za zagotovitev dodatnih odobritev od tretjih oseb ali tretjih držav (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora), ki sodelujejo v projektih na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

Vsak prihodek, vnesen v postavke 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 in 6 0 3 3 stanja prihodkov, lahko omogoči dodatne odobritve v skladu s členom 21 finančne uredbe.

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (UL L 391, 30.12.2006, str. 1).

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

Odločba Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 272).

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Uporaba Solidarnostnega sklada EU – suša v Romuniji v letu 2012 ter poplave v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki v letu 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (suša in gozdni požari v Romuniji, poplave v Nemčiji, Avstriji in Češki republiki) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na spravnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na spravnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0369/2013),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada EU

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2014/95/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Uporaba instrumenta prilagodljivosti za dopolnitev financiranja v splošnem proračunu EU za leto 2013 za financiranje Evropskega socialnega sklada za povečanje dodelitev za Francijo, Italijo in Španijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija predložila dne 25. julija 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2013, ki ga je Komisija predložila dne 25. julija 2013 (COM(2013)0557),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 27 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 27 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta, sprejetega 7. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta, sprejetega 7. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0370/2013),

| A. | ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev za prevzem obveznosti v razdelku 1b zdi, da je treba uporabiti instrument prilagodljivosti, |
| --- | --- |

A.

ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev za prevzem obveznosti v razdelku 1b zdi, da je treba uporabiti instrument prilagodljivosti,

| B. | ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi financiranje iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2013 dopolnili preko zgornje meje iz razdelka 1b za 134 049 037 EUR in s tem financirali Evropski socialni sklad, iz katerega bi povečali sredstva namenjena Franciji, Italiji in Španiji za leto 2013 za skupno 150 000 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi financiranje iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2013 dopolnili preko zgornje meje iz razdelka 1b za 134 049 037 EUR in s tem financirali Evropski socialni sklad, iz katerega bi povečali sredstva namenjena Franciji, Italiji in Španiji za leto 2013 za skupno 150 000 000 EUR,

| 1. | je seznanjen s predlogom Komisije, da se zgornja meja iz razdelka 1b za leto 2013 prekorači za 134 049 037 EUR in se sredstva iz Evropskega socialnega sklada dodeljena Franciji, Italiji in Španiji za leto 2013 povečajo za skupen znesek 150 000 000 EUR ter se ustrezno uporabi instrument prilagodljivosti; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom Komisije, da se zgornja meja iz razdelka 1b za leto 2013 prekorači za 134 049 037 EUR in se sredstva iz Evropskega socialnega sklada dodeljena Franciji, Italiji in Španiji za leto 2013 povečajo za skupen znesek 150 000 000 EUR ter se ustrezno uporabi instrument prilagodljivosti;

| 2. | se strinja z uporabo instrumenta prilagodljivosti za obveznosti v znesku največ 134 049 037 EUR za financiranje teh dodatnih dodelitev v okviru razdelka 1b; |
| --- | --- |

2.

se strinja z uporabo instrumenta prilagodljivosti za obveznosti v znesku največ 134 049 037 EUR za financiranje teh dodatnih dodelitev v okviru razdelka 1b;

| 3. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 66, 8.3.2013.

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2014/94/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Evropski satelitski navigacijski sistemi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0814),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0464/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za promet in turizem (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za promet in turizem (A7-0321/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe št. (EU) .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1285/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije

o

MEDINSTITUCIONALNEM ODBORU ZA GALILEO (GIP)

| 1. | Glede na pomen, izjemnost in celovitost evropskih programov GNSS, glede na to, da so sistemi, ki izhajajo iz programov, v lasti Unije, in glede na celotno financiranje proračuna Unije za programe v obdobju 2014–2020 Evropski parlament, Svet in Evropska komisija priznavajo, da je tesno sodelovanje vseh treh institucij nujno potrebno. |
| --- | --- |

1.

Glede na pomen, izjemnost in celovitost evropskih programov GNSS, glede na to, da so sistemi, ki izhajajo iz programov, v lasti Unije, in glede na celotno financiranje proračuna Unije za programe v obdobju 2014–2020 Evropski parlament, Svet in Evropska komisija priznavajo, da je tesno sodelovanje vseh treh institucij nujno potrebno.

| 2. | Medinstitucionalni odbor za Galileo (GIP) se bo sestajal zato, da bo vsem tem institucijam pomagal pri izpolnjevanju njihove odgovornosti. V ta namen bo ustanovljen GIP, ki bo pozorno spremljal:






  (a) | napredek pri izvajanju evropskih programov GNSS, zlasti glede izvajanja javnih naročil in pogodbenih sporazumov, predvsem v zvezi z ESA; |
| --- | --- | --- |

2.

Medinstitucionalni odbor za Galileo (GIP) se bo sestajal zato, da bo vsem tem institucijam pomagal pri izpolnjevanju njihove odgovornosti. V ta namen bo ustanovljen GIP, ki bo pozorno spremljal:

(a)

napredek pri izvajanju evropskih programov GNSS, zlasti glede izvajanja javnih naročil in pogodbenih sporazumov, predvsem v zvezi z ESA;

| (b) | mednarodne sporazume s tretjimi državami, in sicer brez poseganja v določbe člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

mednarodne sporazume s tretjimi državami, in sicer brez poseganja v določbe člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| (c) | pripravo trgov za satelitsko navigacijo; |
| --- | --- |

(c)

pripravo trgov za satelitsko navigacijo;

| (d) | učinkovitost dogovorov glede upravljanja ter |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost dogovorov glede upravljanja ter

| (e) | letni pregled delovnega programa. |
| --- | --- |

(e)

letni pregled delovnega programa.

| 3. | V skladu z obstoječimi pravili bo GIP spoštoval potrebo po obzirnosti, zlasti glede na zaupnost in občutljivo naravo nekaterih podatkov. |
| --- | --- |

3.

V skladu z obstoječimi pravili bo GIP spoštoval potrebo po obzirnosti, zlasti glede na zaupnost in občutljivo naravo nekaterih podatkov.

| 4. | Komisija bo upoštevala stališča GIP. |
| --- | --- |

4.

Komisija bo upoštevala stališča GIP.

| 5. | GIP bo sestavljen iz sedmih predstavnikov, in sicer:






  — | treh predstavnikov Sveta, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP bo sestavljen iz sedmih predstavnikov, in sicer:

—

treh predstavnikov Sveta,

| — | treh predstavnikov EP in |
| --- | --- |

—

treh predstavnikov EP in

| — | enega predstavnika Komisije,
  ter se bo redno sestajal (načeloma štirikrat na leto). |
| --- | --- |

—

enega predstavnika Komisije,

ter se bo redno sestajal (načeloma štirikrat na leto).

| 6. | GIP ne vpliva na že dodeljene odgovornosti in medinstitucionalne odnose. |
| --- | --- |

6.

GIP ne vpliva na že dodeljene odgovornosti in medinstitucionalne odnose.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinančna pomoč Jordaniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0242),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0119/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0119/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu dne 29. oktobra 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu dne 29. oktobra 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A7-0335/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1351/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Sporazum med EU in Rusijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge v imenu Evropske unije (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 436/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12221/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12221/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (08178/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (08178/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0308/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0342/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Tretje države in organizacije, s katerimi Europol sklene sporazume *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2009/935/PNZ v zvezi z določitvijo seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Posvetovanje)

(2016/C 436/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (16229/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (16229/2012),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1) in zlasti člena 26(1) tega sklepa, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1) in zlasti člena 26(1) tega sklepa, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0011/2013),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0351/2013),

| 1. | zavrne osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

zavrne osnutek sklepa Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj sklepa ne sprejme, saj je Komisija nedavno predlagala novo uredbo o Europolu (predlog uredbe Komisije z dne 27. marca 2013 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173)), v skladu s katero se spremenijo določbe in postopek za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in organizacijami; zato se ne bi smelo spreminjati ukrepov za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj sklepa ne sprejme, saj je Komisija nedavno predlagala novo uredbo o Europolu (predlog uredbe Komisije z dne 27. marca 2013 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173)), v skladu s katero se spremenijo določbe in postopek za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in organizacijami; zato se ne bi smelo spreminjati ukrepov za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ;

| 3. | poziva direktorja in upravni odbor Europola, naj v primeru sprejetja osnutka sklepa Sveta ne začneta pogajanj o operativnih sporazumih z nobeno od držav iz tega osnutka sklepa, saj v nekaterih državah, navedenih v osnutku sklepa Sveta, ni zadostne ravni varstva podatkov in ni mogoče zagotoviti spoštovanja temeljne pravice varstva osebnih podatkov; poudarja, da morajo biti pri vsaki izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami prisotna močna varnostna jamstva glede varstva zasebnosti in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva direktorja in upravni odbor Europola, naj v primeru sprejetja osnutka sklepa Sveta ne začneta pogajanj o operativnih sporazumih z nobeno od držav iz tega osnutka sklepa, saj v nekaterih državah, navedenih v osnutku sklepa Sveta, ni zadostne ravni varstva podatkov in ni mogoče zagotoviti spoštovanja temeljne pravice varstva osebnih podatkov; poudarja, da morajo biti pri vsaki izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami prisotna močna varnostna jamstva glede varstva zasebnosti in temeljnih pravic;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in Europolu. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in Europolu.

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

(2)  UL L 325, 11.12.2009, str. 6.

(3)  UL L 325, 11.12.2009, str. 12.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Pravni okvir za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 723/2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 436/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0682),

| — | ob upoštevanju členov 187 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 187 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0421/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0331/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Splošne določbe o Evropskih skladih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0615) in spremenjenih predlogov (COM(2012)0496, COM(2013)0146 in COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0615) in spremenjenih predlogov (COM(2012)0496, COM(2013)0146 in COM(2013)0246),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0107/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012, 12. decembra 2012 in 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012, 12. decembra 2012 in 22. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 3. maja 2012 in 29. novembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 3. maja 2012 in 29. novembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenj Računskega sodišča z dne 15. decembra 2011, 13. decembra 2012 in 18. julija 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Računskega sodišča z dne 15. decembra 2011, 13. decembra 2012 in 18. julija 2013 (3),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0274/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupne izjave, priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupne izjave, priložene k tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavami Sveta in Komisije, priloženimi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavami Sveta in Komisije, priloženimi k tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 30, UL C 44, 15.2.2013, str. 76 in UL C 271, 19.9.2013, str. 101.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 58 in UL C 17, 19.1.2013, str. 56.

(3)  UL C 47, 17.2.2012, str. 1, UL C 13, 16.1.2013, str. 1 in UL C 267, 17.9.2013, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1303/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o reviziji Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prerazporeditvijo odobrenih proračunskih sredstev

Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili, da se v revizijo finančne uredbe, s katero se Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta uskladi z večletnim finančnim okvirom 2014–2020, vključijo določbe, ki so potrebne za uporabo ureditev za dodeljevanje rezerve za uspešnost in ki se nanašajo na izvajanje finančnih instrumentov v skladu s členom 39 (pobuda za mala in srednja podjetja) v okviru uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade v zvezi s prerazporeditvijo:

| i. | proračunskih sredstev, ki so bila predvidena za programe v zvezi z rezervo za uspešnost in jih je bilo treba sprostiti, ker mejniki prednostnih nalog v okviru teh programov niso bili doseženi, in |
| --- | --- |

i.

proračunskih sredstev, ki so bila predvidena za programe v zvezi z rezervo za uspešnost in jih je bilo treba sprostiti, ker mejniki prednostnih nalog v okviru teh programov niso bili doseženi, in

| ii. | proračunskih sredstev, ki so bila predvidena za namenske programe iz člena 39(4)(b) in jih je bilo treba sprostiti, ker država članica ne more več sodelovati v finančnem instrumentu. |
| --- | --- |

ii.

proračunskih sredstev, ki so bila predvidena za namenske programe iz člena 39(4)(b) in jih je bilo treba sprostiti, ker država članica ne more več sodelovati v finančnem instrumentu.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 1

Če bo zaradi upoštevanja posebnosti ESPR in EKSRP potrebno dodatno odstopanje od skupnih pravil, se Evropski parlament, Svet in Evropska komisija zavezujejo, da bodo omogočili to odstopanje in bodo z ustrezno skrbnostjo spremenili uredbo o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o izključitvi retroaktivnega učinka v zvezi z uporabo člena 5(3)

Evropski parlament in Svet se strinjata, da:

| — | v zvezi z uporabo členov 14(2), 15(1)(c) in 26(2) uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade ukrepi držav članic za vključitev partnerjev iz člena 5(1) v pripravo partnerskega sporazuma in programe iz člena 5(2) vključujejo vse ukrepe, ki jih države članice sprejmejo na praktični ravni, ne glede na njihov časovni razpored, pa tudi ukrepe, ki so jih sprejele pred začetkom veljavnosti navedene uredbe in pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta za evropski kodeks ravnanja, sprejetega v skladu s členom 5(3) iste uredbe, v pripravljalni fazi programskega postopka države članice, če so doseženi cilji načela o partnerstvu, določenega v omenjeni uredbi. Na podlagi tega bodo države članice v skladu z nacionalnimi in regionalnimi pristojnostmi odločale o vsebini predlaganega partnerskega sporazuma in osnutka programov v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in pravili za posamezen sklad; |
| --- | --- |

—

v zvezi z uporabo členov 14(2), 15(1)(c) in 26(2) uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade ukrepi držav članic za vključitev partnerjev iz člena 5(1) v pripravo partnerskega sporazuma in programe iz člena 5(2) vključujejo vse ukrepe, ki jih države članice sprejmejo na praktični ravni, ne glede na njihov časovni razpored, pa tudi ukrepe, ki so jih sprejele pred začetkom veljavnosti navedene uredbe in pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta za evropski kodeks ravnanja, sprejetega v skladu s členom 5(3) iste uredbe, v pripravljalni fazi programskega postopka države članice, če so doseženi cilji načela o partnerstvu, določenega v omenjeni uredbi. Na podlagi tega bodo države članice v skladu z nacionalnimi in regionalnimi pristojnostmi odločale o vsebini predlaganega partnerskega sporazuma in osnutka programov v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in pravili za posamezen sklad;

| — | delegirani akt o evropskem kodeksu dobre prakse, sprejet v skladu s členom 5(3), v nobenem primeru neposredno ali posredno nima retroaktivnega učinka, zlasti ne v zvezi s postopkom odobritve partnerskega sporazuma in programov, saj zakonodajalca EU na Komisijo ne nameravata prenesti pooblastil, ki bi omogočala zavrnitev odobritve partnerskega sporazuma in programov zgolj in izključno na podlagi katere koli neskladnosti z evropskim kodeksom dobre prakse, sprejetim v skladu s členom 5(3); |
| --- | --- |

—

delegirani akt o evropskem kodeksu dobre prakse, sprejet v skladu s členom 5(3), v nobenem primeru neposredno ali posredno nima retroaktivnega učinka, zlasti ne v zvezi s postopkom odobritve partnerskega sporazuma in programov, saj zakonodajalca EU na Komisijo ne nameravata prenesti pooblastil, ki bi omogočala zavrnitev odobritve partnerskega sporazuma in programov zgolj in izključno na podlagi katere koli neskladnosti z evropskim kodeksom dobre prakse, sprejetim v skladu s členom 5(3);

| — | Evropski parlament in Svet pozoveta Komisijo, naj jima osnutek besedila delegiranega akta, ki se bo sprejel v skladu s členom 5(3), da na voljo čim prej, najpozneje pa na datum, ko bo Svet sprejel politični dogovor o uredbi o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade, ali na datum, ko bo Evropski parlament na plenarnem zasedanju glasoval o osnutku poročila o tej uredbi, odvisno od tega, kateri datum bo prej. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament in Svet pozoveta Komisijo, naj jima osnutek besedila delegiranega akta, ki se bo sprejel v skladu s členom 5(3), da na voljo čim prej, najpozneje pa na datum, ko bo Svet sprejel politični dogovor o uredbi o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade, ali na datum, ko bo Evropski parlament na plenarnem zasedanju glasoval o osnutku poročila o tej uredbi, odvisno od tega, kateri datum bo prej.

Skupna izjava Sveta in Komisije o členu 145(7)

Svet in Komisija potrjujeta, da sklicevanje na izraz „veljavno pravo“ v zvezi z oceno hudih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora za namene člena 145(7) vključuje razlage tega prava, ki jih je oblikovalo Sodišče Evropske unije, Splošno sodišče Evropske unije ali Komisija (vključno s pojasnjevalnimi opombami Komisije) in so se uporabljale na dan predložitve ustreznih izjav o upravljanju, letnih poročil o nadzoru in revizijskih mnenj Komisiji.

Izjava Evropskega parlamenta v zvezi z uporabo člena 5

Evropski parlament je seznanjen z informacijo, posredovano 19. decembra 2012 s strani predsedstva po razpravah na sejah Coreperja, da nameravajo države članice v fazi priprave programov v čim večji meri upoštevati načela osnutka uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade, v obliki osnutka uredbe na dan posredovanja te informacije, in sicer v zvezi s strateškim programskim sklopom, ki je v duhu in po vsebini skladen z načelom o partnerstvu iz člena 5.

Izjava Komisije o členu 22

| 1. | Komisija meni, da je okvir uspešnosti v glavnem namenjen spodbujanju učinkovitega izvajanja programov za doseganje načrtovanih rezultatov in da bi bilo treba ukrepe iz odstavkov 6 in 7 uporabljati ob upoštevanju tega namena. |
| --- | --- |

1.

Komisija meni, da je okvir uspešnosti v glavnem namenjen spodbujanju učinkovitega izvajanja programov za doseganje načrtovanih rezultatov in da bi bilo treba ukrepe iz odstavkov 6 in 7 uporabljati ob upoštevanju tega namena.

| 2. | Kadar Komisija deloma ali v celoti začasno ustavi vmesno plačilo za prednostno nalogo iz odstavka 6, lahko država članica še naprej vlaga zahtevke za plačilo v zvezi s to prednostno nalogo, da se prepreči prenehanje obveznosti za program v skladu s členom 86. |
| --- | --- |

2.

Kadar Komisija deloma ali v celoti začasno ustavi vmesno plačilo za prednostno nalogo iz odstavka 6, lahko država članica še naprej vlaga zahtevke za plačilo v zvezi s to prednostno nalogo, da se prepreči prenehanje obveznosti za program v skladu s členom 86.

| 3. | Komisija potrjuje, da bo uporabljala določbe člena 22(7), da ne bo prišlo do dvojne izgube sredstev zaradi nedoseganja ciljev, povezanega z nezadostnim črpanjem sredstev za prednostno nalogo. Kadar zaradi uporabe členov od 86 do 88 uredbe o skupnih določbah del prevzetih obveznosti za program preneha in se zato zniža znesek podpore za prednostno nalogo, ali kadar je ob izteku programskega obdobja znesek, dodeljen prednostni nalogi, nezadostno porabljen, se ustrezni cilji, določeni v okviru uspešnosti, sorazmerno prilagodijo za namen uporabe člena 22(7). |
| --- | --- |

3.

Komisija potrjuje, da bo uporabljala določbe člena 22(7), da ne bo prišlo do dvojne izgube sredstev zaradi nedoseganja ciljev, povezanega z nezadostnim črpanjem sredstev za prednostno nalogo. Kadar zaradi uporabe členov od 86 do 88 uredbe o skupnih določbah del prevzetih obveznosti za program preneha in se zato zniža znesek podpore za prednostno nalogo, ali kadar je ob izteku programskega obdobja znesek, dodeljen prednostni nalogi, nezadostno porabljen, se ustrezni cilji, določeni v okviru uspešnosti, sorazmerno prilagodijo za namen uporabe člena 22(7).

Izjava Komisije o kompromisnem besedilu glede kazalnikov

Komisija potrjuje, da bo v treh mesecih po sprejetju uredb izpopolnila smernice o skupnih kazalnikih za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in evropsko teritorialno sodelovanje v posvetovanju z ustreznimi mrežami za ocenjevanje, v katerih sodelujejo nacionalni strokovnjaki za ocenjevanje. Te smernice bodo vključevale opredelitve posameznih skupnih kazalnikov in metodologijo za zbiranje podatkov o skupnih kazalnikih in poročanje o njih.

Izjava Komisije o spremembi partnerskega sporazuma in programih na podlagi člena 23

Komisija meni, da lahko ne glede na določbe člena 23(4) in (5) po potrebi da pripombe k predlogom za spremembe partnerskih sporazumov in programih, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(4), zlasti če ti predlogi niso skladni s predhodnim odgovorom, ki so ga te države članice predložile v skladu s členom 23(3), v vsakem primeru pa na podlagi členov 16 in 30. Meni, da trimesečni rok za sprejetje sklepa o odobritvi sprememb sporazuma o partnerstvu in ustreznih programov iz člena 23(5) začne teči s predložitvijo predlogov za spremembe v skladu z odstavkom 4, če se v njih ustrezno upoštevajo morebitne pripombe Komisije.

Izjava Komisije o vplivu dogovora, ki sta ga dosegla sozakonodajalca o rezervi za uspešnost in ravneh predfinanciranja, na zgornje meje plačil

Komisija meni, da so dodatne odobritve plačil, ki bodo morda potrebne v obdobju 2014–2020 zaradi sprememb, uvedenih v zvezi z rezervo za uspešnost in predhodnim financiranjem, še vedno omejene.

Posledice bi bilo treba nadzorovati ob upoštevanju osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru.

Letna nihanja skupne ravni plačil, vključno s tistimi, ki bodo nastala kot posledica navedenih sprememb, se bodo obvladovala s pomočjo skupne razlike v okviru zgornje meje za plačila in posebnih instrumentov, dogovorjenih v osnutku uredbe o večletnem finančnem okviru.

Komisija bo pozorno spremljala stanje in svojo oceno predstavila v okviru vmesnega pregleda.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Evropski socialni sklad ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0607/2),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 164 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 164 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0327/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1) in 22. maja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1) in 22. maja 2013 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (3),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0250/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 82.

(2)  UL C 271, 19.9.2013, str. 101.

(3)  UL C 225, 27.7.2012, str. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj naložbe za rast in delovna mesta ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0328/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0268/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 44.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1301/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi člena 6 uredbe o ESSR, člena 15 uredbe o evropskem teritorialnem sodelovanju in člena 4 uredbe o Kohezijskem skladu

Evropski parlament in Svet sta seznanjena z zagotovilom, ki ga je Komisija dala zakonodajalcem EU, da so skupni kazalniki realizacij za uredbo o ESRR, uredbo o evropskem teritorialnem sodelovanju in uredbo o Kohezijskem skladu, ki bodo vključeni v prilogi k vsaki od teh uredb, rezultat dolgega postopka priprave, v katerem so sodelovali strokovnjaki za ocenjevanje iz Komisije in iz držav članic, ter naj se načeloma ne bi več spreminjali.

Izjava Komisije

Komisija soglaša s ciljem, ki ga je izrazil Evropski parlament o poenostavitvi postopkov o državni pomoči, kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje, ki se zagotovi podjetjem s sedežem v najbolj oddaljenih regijah, kar je povezano s povračilom dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi posebnih ekonomskih in socialnih razmer v takšnih regijah.

V skladu s predlogom prihodnje uredbe o splošni skupinski izjemi (GBER), ki so jo nedavno objavile službe Komisije (1), bil se pomoč za tekoče poslovanje, katere namen je povračilo nekaterih dodatnih stroškov upravičencem s sedežem v teh regijah (2), obravnavala kot skladna s pravili notranjega trga pod pogoji, ki jih ta določajo ter bi bila zato opravičena od obveznosti poročanja iz člena 108(3) PDEU. Komisija meni, da bo to zagotovilo dobro podlago za uresničitev želene poenostavitve, in bo v celoti upoštevala vse ugotovitve, ki jih bo prejela od držav članic med sedanjim postopkom posvetovanja pred sprejetjem uredbe v letu 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Stroški prevoza blaga, ki se proizvaja v najbolj oddaljenih regijah, dodatni proizvodni stroški in stroški poslovanja, ki niso stroški prevoza.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Evropski sklad za regionalni razvoj in cilj evropskega teritorialnega sodelovanja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0611),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 178 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 178 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0326/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za promet in turizem (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za promet in turizem (A7-0280/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 49.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1299/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi člena 6 uredbe o ESSR, člena 15 uredbe o evropskem teritorialnem sodelovanju in člena 4 uredbe o Kohezijskem skladu

Evropski parlament in Svet sta seznanjena z zagotovilom, ki ga je Komisija dala zakonodajalcem EU, da so skupni kazalniki realizacij za uredbo o ESRR, uredbo o evropskem teritorialnem sodelovanju in uredbo o Kohezijskem skladu, ki bodo vključeni v prilogi k vsaki od teh uredb, rezultat dolgega postopka priprave, v katerem so sodelovali strokovnjaki za ocenjevanje iz Komisije in iz držav članic, ter naj se načeloma ne bi več spreminjali.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Kohezijski sklad ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0612),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0325/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0270/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 38.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1300/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi člena 6 uredbe o ESSR, člena 15 uredbe o evropskem teritorialnem sodelovanju in člena 4 uredbe o Kohezijskem skladu

Evropski parlament in Svet sta seznanjena z zagotovilom, ki ga je Komisija dala zakonodajalcem EU, da so skupni kazalniki realizacij za uredbo o ESRR, uredbo o evropskem teritorialnem sodelovanju in uredbo o Kohezijskem skladu, ki bodo vključeni v prilogi k vsaki od teh uredb, rezultat dolgega postopka priprave, v katerem so sodelovali strokovnjaki za ocenjevanje iz Komisije in iz držav članic, ter naj se načeloma ne bi več spreminjali.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in izvajanja takih združenj (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0610/2),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 175(3), člena 209(1) in člena 212(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 175(3), člena 209(1) in člena 212(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0324/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. februarja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. februarja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 53.

(2)  UL C 113, 18.4.2012, str. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1302/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi z ozaveščanjem in členom 4 in 4(a) uredbe o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje

Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da si bodo bolj usklajeno prizadevali za ozaveščanje med institucijami in državami članicami ter v njih, da bi tako povečali prepoznavnost RZTS kot neobveznega instrumenta za teritorialno sodelovanje na vseh področjih politike Unije.

V zvezi s tem Evropski parlament, Svet in Komisija pozivajo države članice, naj zlasti sprejmejo ustrezne ukrepe za usklajevanje in komunikacijo med nacionalnimi organi in med organi različnih držav članic, da bi se zagotovili jasni, učinkoviti in pregledni postopki za odobritev novih EZTS v določenih rokih.

Skupna izjava Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s členom 1(9) uredbe o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje

Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da si bodo države članice pri izvrševanju člena 9(2)(i) Uredbe (ES) št. 1082/2006, kakor je bila spremenjena, in sicer pri presojanju določb, ki naj se uporabijo za osebje EZTS, kakor se predlaga v osnutku konvencije, prizadevale upoštevati različne možnosti razpoložljivih zaposlitvenih sistemov, ki jih izberejo EZTS, ne glede na to, ali sodijo v okvir zasebnega ali javnega prava.

Ko pogodbe o zaposlitvi osebja EZTS ureja zasebno pravo, države članice upoštevajo tudi ustrezno pravo Unije, kot je Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I), in ustrezno pravno prakso drugih držav članic, ki so zastopane v EZTS.

Evropski parlament, Svet in Komisija se nadalje zavedajo, da ko pogodbe o zaposlitvi za osebje EZTS ureja javno pravo, so nacionalni javnopravni predpisi države članice, v kateri ima ustrezni organ EZTS sedež. Vendar se lahko za tiste člane osebja EZTS, za katere so veljali nacionalni javnopravni predpisi države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež, preden so postali člani osebja EZTS, uporabijo ti predpisi.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi z vlogo Odbora regij v okviru platforme EZTS

Evropski parlament, Svet in Komisija vzamejo na znanje dragoceno delo, ki ga je Odbor regij opravil v okviru platforme EZTS, ki jo nadzoruje, in spodbuja Odbor regij, naj še naprej spremlja dejavnosti EZTS, ki že delujejo, in EZTS v nastajanju, organizira izmenjavo najboljših praks in opredeli skupne probleme.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Uravnotežena zastopanost spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0614),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0382/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice, poljskega sejma, poljskega senata, švedskega parlamenta, spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva in zgornjega doma Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice, poljskega sejma, poljskega senata, švedskega parlamenta, spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva in zgornjega doma Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0340/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost žensk in moških ena od temeljnih vrednot in osrednjih ciljev Unije. V skladu s členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Člen 157(3) PDEU je pravna podlaga za sprejetje ukrepov na ravni Unije, katerih cilj je zagotoviti uporabo načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk na področju zaposlovanja in poklicnega dela. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost žensk in moških ena od temeljnih vrednot in osrednjih ciljev Unije. V skladu s členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Člen 157(3) PDEU je pravna podlaga za sprejetje ukrepov na ravni Unije, katerih cilj je zagotoviti uporabo načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk na področju zaposlovanja in poklicnega dela.

| (2) | Načelo pozitivnih ukrepov in njegov pomen za zagotavljanje dejanske enakosti žensk in moških v praksi priznavata člen 157(4) PDEU in člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določata, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih ter da načelo enakosti ne preprečuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(2)

Načelo pozitivnih ukrepov in njegov pomen za zagotavljanje dejanske enakosti žensk in moških v praksi priznavata člen 157(4) PDEU in člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določata, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih ter da načelo enakosti ne preprečuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola.

| (2a) | Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je treba na vseh ravneh v zadevni družbi odločati uravnoteženo po spolu in hkrati pa sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se odpravijo razlike med spoloma pri plačilu, saj te precej prispevajo k feminizaciji revščine. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2a)

Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je treba na vseh ravneh v zadevni družbi odločati uravnoteženo po spolu in hkrati pa sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se odpravijo razlike med spoloma pri plačilu, saj te precej prispevajo k feminizaciji revščine. [Sprememba 1]

| (3) | Priporočilo Sveta 84/635/EGS (3) je priporočilo državam članicam, naj storijo vse potrebno, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. Priporočilo Sveta 96/694/ES (4) je priporočilo državam članicam, naj spodbujajo zasebni sektor k povečanju udeležbe žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in pozitivnih akcijskih programov ali v okviru le-teh. |
| --- | --- |

(3)

Priporočilo Sveta 84/635/EGS (3) je priporočilo državam članicam, naj storijo vse potrebno, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. Priporočilo Sveta 96/694/ES (4) je priporočilo državam članicam, naj spodbujajo zasebni sektor k povečanju udeležbe žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in pozitivnih akcijskih programov ali v okviru le-teh.

| (4) | Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju zastopanosti spolov pri odločanju v gospodarstvu (5). Družbe v Uniji, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število žensk

  nezadostno zastopanega spola
  v upravnih odborih in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. (6) Komisija je v Listini žensk (7) z dne 5. marca 2010 poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju, ter ponovno potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za spodbujanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na odgovornih položajih. Zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju je v strategiji Komisije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015 (8) opredeljeno kot ena od prednostnih nalog. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju zastopanosti spolov pri odločanju v gospodarstvu (5). Družbe v Uniji, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število žensk

  nezadostno zastopanega spola
  v upravnih odborih in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. (6) Komisija je v Listini žensk (7) z dne 5. marca 2010 poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju, ter ponovno potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za spodbujanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na odgovornih položajih. Zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju je v strategiji Komisije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015 (8) opredeljeno kot ena od prednostnih nalog. [Sprememba 2]

| (5) | Svet je v Evropskem paktu za enakost spolov 2011–2020, ki ga je sprejel 7. marca 2011, priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost, ponovno potrdil svojo zavezanost odpravi razlik med spoloma, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, zlasti na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, to so zaposlovanje, izobraževanje in socialna vključenost, ter pozval k sprejetju ukrepov za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in na vseh področjih, da bi v celoti izkoristili potencial vseh razpoložljivih sposobnih kadrov
  , znanja in idej ter tako obogatili raznolikost človeških virov in izboljšali poslovne obete
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(5)

Svet je v Evropskem paktu za enakost spolov 2011–2020, ki ga je sprejel 7. marca 2011, priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost, ponovno potrdil svojo zavezanost odpravi razlik med spoloma, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, zlasti na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, to so zaposlovanje, izobraževanje in socialna vključenost, ter pozval k sprejetju ukrepov za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in na vseh področjih, da bi v celoti izkoristili potencial vseh razpoložljivih sposobnih kadrov
  , znanja in idej ter tako obogatili raznolikost človeških virov in izboljšali poslovne obete
  . [Sprememba 3]

| (6) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (9) pozval podjetja, naj dosežejo kritični prag 30 % zastopanosti žensk v vodstvenih organih do leta 2015 in 40 % do leta 2020. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi podjetij in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s

  z začasno uveljavljenimi
  kvotami
  , ki bi sprožile spremembe in hitre reforme glede vztrajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev
  . Zahtevo po sprejetju ustrezne zakonodaje je ponovno izrazil v svoji resoluciji z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (10). [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (9) pozval podjetja, naj dosežejo kritični prag 30 % zastopanosti žensk v vodstvenih organih do leta 2015 in 40 % do leta 2020. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi podjetij in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s

  z začasno uveljavljenimi
  kvotami
  , ki bi sprožile spremembe in hitre reforme glede vztrajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev
  . Zahtevo po sprejetju ustrezne zakonodaje je ponovno izrazil v svoji resoluciji z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (10). [Sprememba 4]

| (6a) | Institucije, organi, uradi in agencije Unije, kot je Evropska centralna banka, bi morale postaviti zgled, kar zadeva enakost spolov pri odločanju, med drugim tako, da bi določile cilje za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Brez odlašanja bi bilo treba uveljaviti stroga pravila za notranje in zunanje postopke zaposlovanja v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah Unije ter jih spremljati. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na vodstveni ravni. Vsaka institucija, organ, urad in agencija Unije bi morala vsako leto objaviti poročilo o svojih prizadevanjih na tem področju. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6a)

Institucije, organi, uradi in agencije Unije, kot je Evropska centralna banka, bi morale postaviti zgled, kar zadeva enakost spolov pri odločanju, med drugim tako, da bi določile cilje za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Brez odlašanja bi bilo treba uveljaviti stroga pravila za notranje in zunanje postopke zaposlovanja v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah Unije ter jih spremljati. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na vodstveni ravni. Vsaka institucija, organ, urad in agencija Unije bi morala vsako leto objaviti poročilo o svojih prizadevanjih na tem področju. [Sprememba 5]

| (7) | Učinkovito izkoriščanje človeškega kapitala je najpomembnejši dejavnik konkurenčnosti gospodarstva ter
  gospodarskega razvoja in rasti ter
  je ključno za obvladovanje demografskih izzivov Unije, njeno uspešno konkuriranje v globaliziranem gospodarstvu in zagotavljanje njene primerjalne prednosti v razmerju do tretjih držav. Vse več je visoko izobraženih in kvalificiranih žensk, kar kaže dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Če pri imenovanjih na
  vodstvene
  položaje
  v družbah in položaje
  odločanja v gospodarstvu še naprej ne bi uporabljali tega kadrovskega potenciala, kvalificirani človeški kapital ne bi bil optimalno izkoriščen. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(7)

Učinkovito izkoriščanje človeškega kapitala je najpomembnejši dejavnik konkurenčnosti gospodarstva ter
  gospodarskega razvoja in rasti ter
  je ključno za obvladovanje demografskih izzivov Unije, njeno uspešno konkuriranje v globaliziranem gospodarstvu in zagotavljanje njene primerjalne prednosti v razmerju do tretjih držav. Vse več je visoko izobraženih in kvalificiranih žensk, kar kaže dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Če pri imenovanjih na
  vodstvene
  položaje
  v družbah in položaje
  odločanja v gospodarstvu še naprej ne bi uporabljali tega kadrovskega potenciala, kvalificirani človeški kapital ne bi bil optimalno izkoriščen. [Sprememba 6]

| (7a) | Družbe in podjetja bi morale preučiti možnost vzpostavitve dotoka žensk, usposobljenih za prevzem položajev v upravah in nadzornih svetih, ki bo spodbujal, podpiral in razvijal sposobne ženske na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7a)

Družbe in podjetja bi morale preučiti možnost vzpostavitve dotoka žensk, usposobljenih za prevzem položajev v upravah in nadzornih svetih, ki bo spodbujal, podpiral in razvijal sposobne ženske na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot. [Sprememba 7]

| (7b) | Za spodbujanje enakosti spolov bi morale države članice uvesti določbe, ki bi moškim in ženskam omogočale usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, zlasti s prožnejšimi ureditvami in podporo za tiste, ki imajo družinske obveznosti. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(7b)

Za spodbujanje enakosti spolov bi morale države članice uvesti določbe, ki bi moškim in ženskam omogočale usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, zlasti s prožnejšimi ureditvami in podporo za tiste, ki imajo družinske obveznosti. [Sprememba 8]

| (7c) | Z doseganjem enakosti spolov v družbi kot celoti bi se oblikovale enake akademske in poklicne pravice za moške in ženske ter skupna odgovornost za družino, skrb za otroke in gospodinjstvo. Ker ženske običajno opravljajo večino družinskih in gospodinjskih obveznosti, jih to lahko ovira pri poklicnem napredovanju na najvišja mesta. Dejavna udeležba moških pri družinskih obveznostih je bistvena za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in zagotavljanje enakih poklicnih možnosti za moške in ženske. Pozornost bi bilo treba nameniti odpravljanju spolnih stereotipov, neprožnim in zastarelim politikam zaposlovanja in neustreznim določbam o starševskem dopustu. Sprejeti bi bilo treba ukrepe, ki bi ženskam in moškim omogočale združevanje družinskega in poklicnega življenja, če bi to želeli. Države članice bi bilo treba spodbujati, da bi zagotovile izvajanje socialnih elementov, kot so pošteni dodatki za starševski dopust za ženske in moške, obsežno zagotavljanje otroškega varstva ter možnosti za deljen starševski dopust. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(7c)

Z doseganjem enakosti spolov v družbi kot celoti bi se oblikovale enake akademske in poklicne pravice za moške in ženske ter skupna odgovornost za družino, skrb za otroke in gospodinjstvo. Ker ženske običajno opravljajo večino družinskih in gospodinjskih obveznosti, jih to lahko ovira pri poklicnem napredovanju na najvišja mesta. Dejavna udeležba moških pri družinskih obveznostih je bistvena za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in zagotavljanje enakih poklicnih možnosti za moške in ženske. Pozornost bi bilo treba nameniti odpravljanju spolnih stereotipov, neprožnim in zastarelim politikam zaposlovanja in neustreznim določbam o starševskem dopustu. Sprejeti bi bilo treba ukrepe, ki bi ženskam in moškim omogočale združevanje družinskega in poklicnega življenja, če bi to želeli. Države članice bi bilo treba spodbujati, da bi zagotovile izvajanje socialnih elementov, kot so pošteni dodatki za starševski dopust za ženske in moške, obsežno zagotavljanje otroškega varstva ter možnosti za deljen starševski dopust. [Sprememba 9]

| (8) | Na ravni družb je splošno priznano, da zastopanost žensk v upravnem odboru pozitivno vpliva na upravljanje družbe, saj se uspešnost vodstvene skupine in kakovost odločanja izboljšata zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov in
  bolj proaktiven poslovni model ter
  tako omogoča doseganje
  boljšega upoštevanja družbenih in potrošniških razmer
  prispeva k sprejetju bolj uravnoteženih odločitev. Številne študije so poleg tega pokazale, da obstaja pozitivna povezava med uravnoteženo zastopanostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe. Povečanje zastopanosti žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, lahko zato
  glede na veliko gospodarsko in družbeno odgovornost tovrstnih družb
  pozitivno vpliva na
  gospodarsko
  uspešnost poslovanja zadevnih družb.
  Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh vodstvenih ravneh. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(8)

Na ravni družb je splošno priznano, da zastopanost žensk v upravnem odboru pozitivno vpliva na upravljanje družbe, saj se uspešnost vodstvene skupine in kakovost odločanja izboljšata zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov in
  bolj proaktiven poslovni model ter
  tako omogoča doseganje
  boljšega upoštevanja družbenih in potrošniških razmer
  prispeva k sprejetju bolj uravnoteženih odločitev. Številne študije so poleg tega pokazale, da obstaja pozitivna povezava med uravnoteženo zastopanostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe. Povečanje zastopanosti žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, lahko zato
  glede na veliko gospodarsko in družbeno odgovornost tovrstnih družb
  pozitivno vpliva na
  gospodarsko
  uspešnost poslovanja zadevnih družb.
  Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh vodstvenih ravneh. [Sprememba 10]

| (8a) | Imenovanje žensk v upravne odbore je ovirano zaradi številnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj s sankcijami, temveč tudi z izobraževalnimi pobudami in spodbudami za pospeševanje dobre prakse. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje članov v odborih in uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k tem spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na ravni Unije. Nenazadnje pa so davčni sistem in javna naročila primerni instrumenti za spodbujanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(8a)

Imenovanje žensk v upravne odbore je ovirano zaradi številnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj s sankcijami, temveč tudi z izobraževalnimi pobudami in spodbudami za pospeševanje dobre prakse. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje članov v odborih in uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k tem spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na ravni Unije. Nenazadnje pa so davčni sistem in javna naročila primerni instrumenti za spodbujanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb. [Sprememba 11]

| (9) | Prav tako je dokazano, da lahko enakost na trgu dela bistveno izboljša gospodarsko rast. Močnejša zastopanost žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, ne vpliva zgolj na ženske, imenovane na ta mesta, temveč prispeva tudi k temu, da se v podjetje privabijo sposobne ženske ter se poveča zastopanost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato ima

  bi moral
  večji delež žensk v upravnih odborih družb pozitiven učinek

  pozitivno vplivati
  na odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju in plačilu. Optimalno izkoriščanje potenciala obstoječega sposobnega ženskega kadra bi omogočilo bistveno večjo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot javni sektor. Nezadostna zastopanost žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, pomeni zamujeno priložnost v smislu doseganja dolgoročne trajnostne rasti gospodarstev držav članic. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(9)

Prav tako je dokazano, da lahko enakost na trgu dela bistveno izboljša gospodarsko rast. Močnejša zastopanost žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, ne vpliva zgolj na ženske, imenovane na ta mesta, temveč prispeva tudi k temu, da se v podjetje privabijo sposobne ženske ter se poveča zastopanost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato ima

  bi moral
  večji delež žensk v upravnih odborih družb pozitiven učinek

  pozitivno vplivati
  na odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju in plačilu. Optimalno izkoriščanje potenciala obstoječega sposobnega ženskega kadra bi omogočilo bistveno večjo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot javni sektor. Nezadostna zastopanost žensk v upravnih odborih družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, pomeni zamujeno priložnost v smislu doseganja dolgoročne trajnostne rasti gospodarstev držav članic. [Sprememba 12]

| (10) | Kljub obstoječi zakonodaji Unije, namenjeni preprečevanju spolne diskriminacije in boju proti njej, priporočilom Sveta, namenjenim zlasti povečanju udeležbe žensk v gospodarskem odločanju, in ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, moški po številu

  so ženske
  še vedno močno presegajo ženske v najvišjih

  veliko premalo zastopane v
  organih odločanja družb po vsej Uniji. V zasebnem sektorju in zlasti v družbah, ki kotirajo na borzi, je ta neuravnotežena zastopanost spolov še posebej občutna in problematična
  , obenem pa je očitno zelo problematična tudi v določenih institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, kot je Evropska centralna banka
  . Ključni kazalnik Komisije za zastopanost spolov v upravnih odborih družb kaže, da je delež žensk v najvišjih organih odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Januarja 2012 so ženske v povprečju zasedale le 13,7 % mest v upravnih odborih največjih družb v državah članicah, ki kotirajo na borzi. Delež žensk med neizvršnimi direktorji je bil le 15 %
  , kar jasno kaže na demokratični deficit ter na nepravično in diskriminativno zastopanost žensk in je v nasprotju z načeli Unije o enakih možnostih in enakem obravnavanju spolov pri zaposlovanju in na poklicnem področju
  . [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(10)

Kljub obstoječi zakonodaji Unije, namenjeni preprečevanju spolne diskriminacije in boju proti njej, priporočilom Sveta, namenjenim zlasti povečanju udeležbe žensk v gospodarskem odločanju, in ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, moški po številu

  so ženske
  še vedno močno presegajo ženske v najvišjih

  veliko premalo zastopane v
  organih odločanja družb po vsej Uniji. V zasebnem sektorju in zlasti v družbah, ki kotirajo na borzi, je ta neuravnotežena zastopanost spolov še posebej občutna in problematična
  , obenem pa je očitno zelo problematična tudi v določenih institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, kot je Evropska centralna banka
  . Ključni kazalnik Komisije za zastopanost spolov v upravnih odborih družb kaže, da je delež žensk v najvišjih organih odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Januarja 2012 so ženske v povprečju zasedale le 13,7 % mest v upravnih odborih največjih družb v državah članicah, ki kotirajo na borzi. Delež žensk med neizvršnimi direktorji je bil le 15 %
  , kar jasno kaže na demokratični deficit ter na nepravično in diskriminativno zastopanost žensk in je v nasprotju z načeli Unije o enakih možnostih in enakem obravnavanju spolov pri zaposlovanju in na poklicnem področju
  . [Sprememba 13]

| (11) | Delež žensk v upravnih odborih družb se povečuje zelo počasi, saj se je v zadnjih nekaj letih v povprečju povečal le za 0,6 % na leto. Hitrost napredka se je med posameznimi državami članicami razlikovala, posledica pa so tudi zelo različni rezultati. Največji napredek je bil zabeležen v državah članicah, v katerih

  kot je Francija, ki si je leto 2017 zastavila kot skrajni rok za doseganje ciljev iz te direktive in je v manj kot dveh letih dosegla cilj 20 %, zastavljen za leto 2014, ali Norveška, ki je v treh letih dosegla cilj 40 %. V obeh primerih
  so bili uvedeni zavezujoči

  rezultati doseženi z zavezujočimi
  ukrepi. Naraščajoče razlike med državami članicami se bodo verjetno še povečale glede na zelo različne pristope k povečevanju zastopanosti žensk v upravnih odborih družb v posameznih državah članicah. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(11)

Delež žensk v upravnih odborih družb se povečuje zelo počasi, saj se je v zadnjih nekaj letih v povprečju povečal le za 0,6 % na leto. Hitrost napredka se je med posameznimi državami članicami razlikovala, posledica pa so tudi zelo različni rezultati. Največji napredek je bil zabeležen v državah članicah, v katerih

  kot je Francija, ki si je leto 2017 zastavila kot skrajni rok za doseganje ciljev iz te direktive in je v manj kot dveh letih dosegla cilj 20 %, zastavljen za leto 2014, ali Norveška, ki je v treh letih dosegla cilj 40 %. V obeh primerih
  so bili uvedeni zavezujoči

  rezultati doseženi z zavezujočimi
  ukrepi. Naraščajoče razlike med državami članicami se bodo verjetno še povečale glede na zelo različne pristope k povečevanju zastopanosti žensk v upravnih odborih družb v posameznih državah članicah. [Sprememba 14]

| (11a) | Države članice bi morale sprejeti strategije, usmerjene v družbeno-kulturni premik v njihovem pristopu do uravnotežene zastopanosti spolov z uporabo prilagodljivih sredstev za spodbujanje udeležbe žensk v upravni hierarhiji in sprejemanje proaktivnih pristopov in ukrepov s strani delodajalcev. Takšna sredstva bi lahko med drugim vključevala podpiranje prožnih delovnikov in spodbujanje družinam prijaznih delovnih mest z zagotavljanjem dostopa do otroškega varstva. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(11a)

Države članice bi morale sprejeti strategije, usmerjene v družbeno-kulturni premik v njihovem pristopu do uravnotežene zastopanosti spolov z uporabo prilagodljivih sredstev za spodbujanje udeležbe žensk v upravni hierarhiji in sprejemanje proaktivnih pristopov in ukrepov s strani delodajalcev. Takšna sredstva bi lahko med drugim vključevala podpiranje prožnih delovnikov in spodbujanje družinam prijaznih delovnih mest z zagotavljanjem dostopa do otroškega varstva. [Sprememba 15]

| (12) | Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, ne povzročajo zgolj odstopanj v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter različne hitrosti napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave upravnih odborov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih, in tudi za kandidate za mesta v upravnih odborih.
  Vseeno bi bilo treba to direktivo izvrševatine glede na različne načine izbiranja neizvršnih direktorjev v upravne odbore družb Unije. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(12)

Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, ne povzročajo zgolj odstopanj v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter različne hitrosti napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb v Uniji, ki kotirajo na borzi, ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave upravnih odborov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih, in tudi za kandidate za mesta v upravnih odborih.
  Vseeno bi bilo treba to direktivo izvrševatine glede na različne načine izbiranja neizvršnih direktorjev v upravne odbore družb Unije. [Sprememba 16]

| (12a) | Neuravnotežena zastopanost spolov je večja na višjih ravneh v družbah. Poleg tega veliko žensk na visokih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko so moški na višjih položajih zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za mesta v upravnih odborih družb v glavnem kandidati z višjimi vodstvenimi izkušnjami, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na ta vodstvena mesta v družbah. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(12a)

Neuravnotežena zastopanost spolov je večja na višjih ravneh v družbah. Poleg tega veliko žensk na visokih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko so moški na višjih položajih zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za mesta v upravnih odborih družb v glavnem kandidati z višjimi vodstvenimi izkušnjami, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na ta vodstvena mesta v družbah. [Sprememba 17]

| (12b) | Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočakjo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba meril za izbor neizvršnih direktorjev, ki bi bila vnaprej določena in popolnoma pregledna, pri čemer bi se kvalifikacije kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(12b)

Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočakjo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba meril za izbor neizvršnih direktorjev, ki bi bila vnaprej določena in popolnoma pregledna, pri čemer bi se kvalifikacije kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol. [Sprememba 18]

| (12c) | Glede na staranje prebivalstva v Uniji in pomanjkanja znanja in spretnosti se utegnejo zmanjšati gospodarske razvojne možnosti in upočasniti okrevanje finančnih struktur, če se ne bo uporabil potencial polovice prebivalstva Unije za mesta v upravnih odborih družb. Če se polovica sposobnega kadra sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture in se utegne manj učinkovito izkoriščati razpoložljiv človeški kapital. S sistematičnim vključevanjem ustreznih kandidatov obeh spolov se zagotavlja, da se novi člani upravnih odborov izbirajo med najboljšimi kandidati, in sicer moškega in ženskega spola, ter je družba pravično zastopana pri odločanju v gospodarskih družbah. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(12c)

Glede na staranje prebivalstva v Uniji in pomanjkanja znanja in spretnosti se utegnejo zmanjšati gospodarske razvojne možnosti in upočasniti okrevanje finančnih struktur, če se ne bo uporabil potencial polovice prebivalstva Unije za mesta v upravnih odborih družb. Če se polovica sposobnega kadra sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture in se utegne manj učinkovito izkoriščati razpoložljiv človeški kapital. S sistematičnim vključevanjem ustreznih kandidatov obeh spolov se zagotavlja, da se novi člani upravnih odborov izbirajo med najboljšimi kandidati, in sicer moškega in ženskega spola, ter je družba pravično zastopana pri odločanju v gospodarskih družbah. [Sprememba 19]

| (13) | V večini držav članic pomanjkanje preglednosti pri izbirnih postopkih in merilih glede kvalifikacij za mesta v upravnih odborih močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med člani upravnih odborov ter negativno vpliva tako na poklicno pot in mobilnost kandidatov za mesta v upravnih odborih kot tudi na odločitve vlagateljev. Pomanjkanje preglednosti preprečuje potencialnim kandidatom, da kandidirajo za mesta v upravnih odborih, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da izpodbijajo odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, s tem pa se omejuje njihova mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani potrebujejo vlagatelji zaradi različnih naložbenih strategij informacije tudi o strokovnem znanju in usposobljenosti članov upravnih odborov. Večja preglednost meril glede kvalifikacij in postopka izbire članov upravnih odborov vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovne strategije družbe in sprejmejo premišljene odločitve.
  Zato je pomembno, da so postopki imenovanja v upravni odbor jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na spol. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(13)

V večini držav članic pomanjkanje preglednosti pri izbirnih postopkih in merilih glede kvalifikacij za mesta v upravnih odborih močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med člani upravnih odborov ter negativno vpliva tako na poklicno pot in mobilnost kandidatov za mesta v upravnih odborih kot tudi na odločitve vlagateljev. Pomanjkanje preglednosti preprečuje potencialnim kandidatom, da kandidirajo za mesta v upravnih odborih, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da izpodbijajo odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, s tem pa se omejuje njihova mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani potrebujejo vlagatelji zaradi različnih naložbenih strategij informacije tudi o strokovnem znanju in usposobljenosti članov upravnih odborov. Večja preglednost meril glede kvalifikacij in postopka izbire članov upravnih odborov vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovne strategije družbe in sprejmejo premišljene odločitve.
  Zato je pomembno, da so postopki imenovanja v upravni odbor jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na spol. [Sprememba 20]

| (14) | Ta direktiva ni namenjena natančnemu usklajevanju nacionalnih zakonov o izbirnih postopkih in merilih glede kvalifikacij za mesta v upravnih odborih, vendar pa uvaja nekatere minimalne standarde, ki so potrebni za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji, in sicer glede zahteve za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, da odločitve v zvezi z imenovanjem neizvršnih direktorjev sprejemajo na podlagi
  preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in
  objektivne primerjalne ocene kvalifikacij kandidatov v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj. Samo z 
  zavezujočim
  ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito zagotovijo enaki konkurenčni pogoji po vsej Uniji in preprečijo praktični zapleti v poslovnem življenju. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva ni namenjena natančnemu usklajevanju nacionalnih zakonov o izbirnih postopkih in merilih glede kvalifikacij za mesta v upravnih odborih, vendar pa uvaja nekatere minimalne standarde, ki so potrebni za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji, in sicer glede zahteve za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, da odločitve v zvezi z imenovanjem neizvršnih direktorjev sprejemajo na podlagi
  preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in
  objektivne primerjalne ocene kvalifikacij kandidatov v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj. Samo z 
  zavezujočim
  ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito zagotovijo enaki konkurenčni pogoji po vsej Uniji in preprečijo praktični zapleti v poslovnem življenju. [Sprememba 21]

| (15) | Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (strategija Evropa 2020) (11) je potrdila, da je večja udeležba žensk na trgu dela osnovni pogoj za krepitev rasti in obvladovanje demografskih izzivov v Evropi. Strategija je določila krovni cilj 75 % zaposlenosti žensk in moških v starosti od 20 do 64 let do leta 2020, ki ga je mogoče doseči le z jasno zavezanostjo uresničevanju načela enakosti spolov
  , izkoreninjenju vztrajnih razlik v plačilu med spoloma
  in z okrepljenimi prizadevanji za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela
  , vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“
  . Sedanja gospodarska kriza je okrepila že tako veliko potrebo Evrope po znanju, sposobnostih in inovacijah ter po celovitem izkoriščanju razpoložljivega sposobnega kadra
  , tako moških kot žensk
  . Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v upravnih odborih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(15)

Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (strategija Evropa 2020) (11) je potrdila, da je večja udeležba žensk na trgu dela osnovni pogoj za krepitev rasti in obvladovanje demografskih izzivov v Evropi. Strategija je določila krovni cilj 75 % zaposlenosti žensk in moških v starosti od 20 do 64 let do leta 2020, ki ga je mogoče doseči le z jasno zavezanostjo uresničevanju načela enakosti spolov
  , izkoreninjenju vztrajnih razlik v plačilu med spoloma
  in z okrepljenimi prizadevanji za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela
  , vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“
  . Sedanja gospodarska kriza je okrepila že tako veliko potrebo Evrope po znanju, sposobnostih in inovacijah ter po celovitem izkoriščanju razpoložljivega sposobnega kadra
  , tako moških kot žensk
  . Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v upravnih odborih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. [Sprememba 22]

| (15a) | Doseganje teh ciljev je bistvenega pomena za konkurenčnost evropskega gospodarstva, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v upravnih odborih družb. Zato je Unija napovedala, da sta enakost na trgu dela in postopoma večja enakost spolov v upravnih odborih družb evropska cilja desetletja na področju enakosti in da bo preučila postopke za povečanje ozaveščenosti o napredku, ki je bil dosežen na tem področju. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(15a)

Doseganje teh ciljev je bistvenega pomena za konkurenčnost evropskega gospodarstva, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v upravnih odborih družb. Zato je Unija napovedala, da sta enakost na trgu dela in postopoma večja enakost spolov v upravnih odborih družb evropska cilja desetletja na področju enakosti in da bo preučila postopke za povečanje ozaveščenosti o napredku, ki je bil dosežen na tem področju. [Sprememba 23]

| (16) | Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo zastopanost žensk v upravnih odborih družb
  v vseh državah članicah
  , s čimer bi se okrepili

  pospešila
  gospodarska rast
  , spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila
  konkurenčnost evropskih družb ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev za pozitivne zavezujoče ukrepe, namenjene doseganju količinskega cilja glede zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, saj so države članice in druge države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri reševanju vprašanja nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(16)

Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo zastopanost žensk v upravnih odborih družb
  v vseh državah članicah
  , s čimer bi se okrepili

  pospešila
  gospodarska rast
  , spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila
  konkurenčnost evropskih družb ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev za pozitivne zavezujoče ukrepe, namenjene doseganju količinskega cilja glede zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, saj so države članice in druge države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri reševanju vprašanja nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu. [Sprememba 24]

| (16a) | Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale oblikovati politiko spolov za doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov na vseh ravneh v družbi. Ta politika lahko vključuje opis pomembnih ukrepov, ki se izvajajo v družbi, na primer imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja. Poleg tega lahko vključuje možnost prožnih delovnih razmer za vse zaposlene, na primer pomoč za starševski dopust in zagotavljanje pomoči pri gospodinjskih opravilih in otroškem varstvu. Vsaka družba lahko izbere politiko, ki najbolj ustreza njenim dejavnostim, morala pa bi sprejeti dejavne ukrepe za povečanje deleža nezadostno zastopanega spola pri vodenju družbe. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(16a)

Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale oblikovati politiko spolov za doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov na vseh ravneh v družbi. Ta politika lahko vključuje opis pomembnih ukrepov, ki se izvajajo v družbi, na primer imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja. Poleg tega lahko vključuje možnost prožnih delovnih razmer za vse zaposlene, na primer pomoč za starševski dopust in zagotavljanje pomoči pri gospodinjskih opravilih in otroškem varstvu. Vsaka družba lahko izbere politiko, ki najbolj ustreza njenim dejavnostim, morala pa bi sprejeti dejavne ukrepe za povečanje deleža nezadostno zastopanega spola pri vodenju družbe. [Sprememba 25]

| (17) | Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane

  s sedežem
  v državi članici in katerih vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane.
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(17)

Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane

  s sedežem
  v državi članici in katerih vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane.
  [Sprememba 26]

| (18) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP), kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (13), tudi če gre za družbe, ki kotirajo na borzi.
  Države članice pa bi morale uvesti politike za podporo in spodbudo malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v upravnih odborih. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP), kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (13), tudi če gre za družbe, ki kotirajo na borzi.
  Države članice pa bi morale uvesti politike za podporo in spodbudo malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v upravnih odborih. [Sprememba 27]

| (19) | V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer je največja razlika med dvojnim („dvotirnim“) sistemom z upravo in nadzornim svetom ter enojnim („enotirnim“) sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. Ukrepe iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja v državah članicah. |
| --- | --- |

(19)

V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer je največja razlika med dvojnim („dvotirnim“) sistemom z upravo in nadzornim svetom ter enojnim („enotirnim“) sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. Ukrepe iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja v državah članicah.

| (20) | Vsi sistemi upravljanja razlikujejo med izvršnimi direktorji, ki so zadolženi za vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki ne opravljajo vsakodnevnega vodenja, temveč imajo nadzorno funkcijo. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati le za neizvršne direktorje, da bi se brez prevelikega poseganja v vsakodnevno vodenje družb zagotovila bolj uravnotežena zastopanost žensk in moških v upravnih odborih. Ker neizvršni direktorji opravljajo nadzorne naloge, je laže najti usposobljene kandidate zunaj družbe in v veliki meri tudi zunaj posameznega sektorja, v katerem je družba dejavna – ta vidik je pomemben za gospodarske sektorje, v katerih so predstavniki določenega spola med delavci še zlasti premalo zastopani. |
| --- | --- |

(20)

Vsi sistemi upravljanja razlikujejo med izvršnimi direktorji, ki so zadolženi za vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki ne opravljajo vsakodnevnega vodenja, temveč imajo nadzorno funkcijo. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati le za neizvršne direktorje, da bi se brez prevelikega poseganja v vsakodnevno vodenje družb zagotovila bolj uravnotežena zastopanost žensk in moških v upravnih odborih. Ker neizvršni direktorji opravljajo nadzorne naloge, je laže najti usposobljene kandidate zunaj družbe in v veliki meri tudi zunaj posameznega sektorja, v katerem je družba dejavna – ta vidik je pomemben za gospodarske sektorje, v katerih so predstavniki določenega spola med delavci še zlasti premalo zastopani.

| (21) | V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih

  V tej direktivi bi bilo treba upoštevati raznolikost izbirnih
  postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih

  v državah članicah in njihovih nacionalnih posebnosti
  . [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(21)

V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih

  V tej direktivi bi bilo treba upoštevati raznolikost izbirnih
  postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih

  v državah članicah in njihovih nacionalnih posebnosti
  . [Sprememba 28]

| (22) | Družbam

  Družbe
  v Uniji, ki kotirajo na borzi, bi morala biti naložena obveznost uvedbe ustreznih postopkov za uresničevanje posebnih ciljev v zvezi z zastopanostjo spolov v upravnih odborih

  morale poskusiti do 1. januarja 2020 doseči cilj, da bo med neizvršnimi direktorji najmanj 40 % predstavnikov nezadostno zastopanega spola. Za doseganje tega cilja bi morale
  tovrstne družbe, v katerih delež predstavnikov nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji v upravnem odboru ne dosega 40 %, bi morale nove kandidate

  predizbirne ali izbirne postopke za imenovanje novih kandidatov
  na ta mesta imenovati

  izvajati
  na podlagi primerjave kvalifikacij posameznih kandidatov, pri čemer bi uporabile vnaprej določena, jasna, nevtralno formulirana in nedvoumna merila, da bi najpozneje do 1. januarja 2020 dosegle navedeni odstotek. Zato Direktiva določa minimalni ciljni delež 40 % za predstavnike nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji, ki bi ga morale družbe doseči do navedenega datuma. Ta cilj se načeloma nanaša le na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji in ne vpliva na konkretno izbiro posameznih direktorjev iz širokega nabora kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Zlasti je treba omeniti, da ne izključuje posameznih kandidatov za delovna mesta direktorjev, prav tako družbam ali delničarjem ne vsiljuje imenovanja posameznih direktorjev. Za odločanje o ustreznih članih upravnih odborov so tako še vedno pristojne družbe in delničarji. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(22)

Družbam

  Družbe
  v Uniji, ki kotirajo na borzi, bi morala biti naložena obveznost uvedbe ustreznih postopkov za uresničevanje posebnih ciljev v zvezi z zastopanostjo spolov v upravnih odborih

  morale poskusiti do 1. januarja 2020 doseči cilj, da bo med neizvršnimi direktorji najmanj 40 % predstavnikov nezadostno zastopanega spola. Za doseganje tega cilja bi morale
  tovrstne družbe, v katerih delež predstavnikov nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji v upravnem odboru ne dosega 40 %, bi morale nove kandidate

  predizbirne ali izbirne postopke za imenovanje novih kandidatov
  na ta mesta imenovati

  izvajati
  na podlagi primerjave kvalifikacij posameznih kandidatov, pri čemer bi uporabile vnaprej določena, jasna, nevtralno formulirana in nedvoumna merila, da bi najpozneje do 1. januarja 2020 dosegle navedeni odstotek. Zato Direktiva določa minimalni ciljni delež 40 % za predstavnike nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji, ki bi ga morale družbe doseči do navedenega datuma. Ta cilj se načeloma nanaša le na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji in ne vpliva na konkretno izbiro posameznih direktorjev iz širokega nabora kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Zlasti je treba omeniti, da ne izključuje posameznih kandidatov za delovna mesta direktorjev, prav tako družbam ali delničarjem ne vsiljuje imenovanja posameznih direktorjev. Za odločanje o ustreznih članih upravnih odborov so tako še vedno pristojne družbe in delničarji. [Sprememba 29]

| (22a) | Cilj 40 % se načeloma nanaša le na dosego splošne zastopanosti obeh spolov med neizvršnimi direktorji in ne vpliva na konkretno izbiro posameznih direktorjev iz širokega nabora kandidatov in kandidatk v vsakem posameznem primeru. Zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za delovna mesta direktorjev, prav tako družbam ali delničarjem ne vsiljuje imenovanja posameznih direktorjev. Za odločanje, koga določiti kot ustrezne člane upravnih odborov so tako še vedno pristojne družbe in delničarji. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(22a)

Cilj 40 % se načeloma nanaša le na dosego splošne zastopanosti obeh spolov med neizvršnimi direktorji in ne vpliva na konkretno izbiro posameznih direktorjev iz širokega nabora kandidatov in kandidatk v vsakem posameznem primeru. Zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za delovna mesta direktorjev, prav tako družbam ali delničarjem ne vsiljuje imenovanja posameznih direktorjev. Za odločanje, koga določiti kot ustrezne člane upravnih odborov so tako še vedno pristojne družbe in delničarji. [Sprememba 30]

| (22b) | Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale preučiti možnost, da za nezadostno zastopan spol uvedejo programe usposabljanja in mentorstva kot orodje za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov, kadar je v izboru za zaposlitev na mesta v upravnih odborih očitno pomanjkanje enega spola. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(22b)

Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale preučiti možnost, da za nezadostno zastopan spol uvedejo programe usposabljanja in mentorstva kot orodje za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov, kadar je v izboru za zaposlitev na mesta v upravnih odborih očitno pomanjkanje enega spola. [Sprememba 31]

| (23) | Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v družbah, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (14). Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb. Zato bi morale take družbe cilj najmanj 40 % zastopanosti nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji doseči že prej
  , v skladu z ustreznimi mehanizmi, ki jih vzpostavijo države članice skladno s to direktivo
  . [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(23)

Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v družbah, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (14). Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb. Zato bi morale take družbe cilj najmanj 40 % zastopanosti nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji doseči že prej
  , v skladu z ustreznimi mehanizmi, ki jih vzpostavijo države članice skladno s to direktivo
  . [Sprememba 32]

| (23a) | Javna podjetja bi morala ne glede na to, ali kotirajo na borzi ali ne, zaradi svoje narave biti zgled zasebnemu sektorju. Zato bi morala Komisija preučiti razmere v državah članicah in oceniti, ali bi lahko kdaj v prihodnje javna podjetja, ki ne sodijo v opredelitev malih ali srednjih podjetij, vključili v področje uporabe te direktive. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(23a)

Javna podjetja bi morala ne glede na to, ali kotirajo na borzi ali ne, zaradi svoje narave biti zgled zasebnemu sektorju. Zato bi morala Komisija preučiti razmere v državah članicah in oceniti, ali bi lahko kdaj v prihodnje javna podjetja, ki ne sodijo v opredelitev malih ali srednjih podjetij, vključili v področje uporabe te direktive. [Sprememba 33]

| (23b) | Komisija bi morala zbrati številčne in druge podatke o zastopanosti spolov v drugih velikih podjetjih, ki ne kotirajo na borzi in so tudi gospodarsko zelo pomembna, in te podatke analizirati. Nato bi bilo treba opraviti oceno učinka, da bi dobili pregled stanja v teh podjetjih v državah članicah ter bi ocenili, ali je treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za vključitev teh podjetij v področje uporabe te direktive enkrat v prihodnje. Komisija bi morala obenem pojasniti možnosti, ki so za to na voljo, saj bodo morda za ta podjetja zaradi nacionalnih posebnosti potrebne posebne ureditve. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(23b)

Komisija bi morala zbrati številčne in druge podatke o zastopanosti spolov v drugih velikih podjetjih, ki ne kotirajo na borzi in so tudi gospodarsko zelo pomembna, in te podatke analizirati. Nato bi bilo treba opraviti oceno učinka, da bi dobili pregled stanja v teh podjetjih v državah članicah ter bi ocenili, ali je treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za vključitev teh podjetij v področje uporabe te direktive enkrat v prihodnje. Komisija bi morala obenem pojasniti možnosti, ki so za to na voljo, saj bodo morda za ta podjetja zaradi nacionalnih posebnosti potrebne posebne ureditve. [Sprememba 34]

| (24) | Podrobneje je treba določiti način izračuna števila mest neizvršnih direktorjev, ki je potrebno za uresničitev ciljnega deleža, saj je za večino upravnih odborov zaradi njihovega skupnega števila članov

  Kadar upravni odbor sestavljajo samo trije neizvršni direktorji, je
  matematično mogoče le preseči

  nemogoče doseči več kot 40 %

  ali ostati pod njim

  zastopanosti obeh spolov
  . Zato bi moralo biti število mest v upravnih odborih, ki je potrebno za uresničitev ciljnega deleža, tisto, ki je najbliže 40 odstotkom. Pri tem družbam, ki kotirajo na borzi, ne bi bilo treba imenovati članov nezadostno zastopanega spola na polovico ali več mest neizvršnih direktorjev, da bi se izognili diskriminaciji predstavnikov prvotno prekomerno zastopanega spola. Tako bi na primer morali

  morali v takšnih primerih
  člani nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj eno mesto v upravnih odborih s tremi ali štirimi neizvršnimi direktorji, vsaj dve mesti v upravnih odborih s petimi ali šestimi neizvršnimi direktorji in vsaj tri mesta v upravnih odborih s sedmimi ali osmimi neizvršnimi direktorji. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(24)

Podrobneje je treba določiti način izračuna števila mest neizvršnih direktorjev, ki je potrebno za uresničitev ciljnega deleža, saj je za večino upravnih odborov zaradi njihovega skupnega števila članov

  Kadar upravni odbor sestavljajo samo trije neizvršni direktorji, je
  matematično mogoče le preseči

  nemogoče doseči več kot 40 %

  ali ostati pod njim

  zastopanosti obeh spolov
  . Zato bi moralo biti število mest v upravnih odborih, ki je potrebno za uresničitev ciljnega deleža, tisto, ki je najbliže 40 odstotkom. Pri tem družbam, ki kotirajo na borzi, ne bi bilo treba imenovati članov nezadostno zastopanega spola na polovico ali več mest neizvršnih direktorjev, da bi se izognili diskriminaciji predstavnikov prvotno prekomerno zastopanega spola. Tako bi na primer morali

  morali v takšnih primerih
  člani nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj eno mesto v upravnih odborih s tremi ali štirimi neizvršnimi direktorji, vsaj dve mesti v upravnih odborih s petimi ali šestimi neizvršnimi direktorji in vsaj tri mesta v upravnih odborih s sedmimi ali osmimi neizvršnimi direktorji. [Sprememba 35]

| (25) | Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi (15) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola (kot zdaj določa tudi člen 21 Listine) pojasnilo, da je mogoče pri zaposlovanju ali napredovanju v nekaterih primerih dati prednost predstavnikom nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj; da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko nad njo prevladajo razlogi, povezani s posameznim kandidatom nasprotnega spola, ki pretehtajo v njegovo korist; in da je treba vlogo posameznega kandidata objektivno oceniti, pri čemer je treba upoštevati vsa merila, povezana s posameznimi kandidati. |
| --- | --- |

(25)

Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi (15) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola (kot zdaj določa tudi člen 21 Listine) pojasnilo, da je mogoče pri zaposlovanju ali napredovanju v nekaterih primerih dati prednost predstavnikom nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj; da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko nad njo prevladajo razlogi, povezani s posameznim kandidatom nasprotnega spola, ki pretehtajo v njegovo korist; in da je treba vlogo posameznega kandidata objektivno oceniti, pri čemer je treba upoštevati vsa merila, povezana s posameznimi kandidati.

| (26) | Države članice bi morale v skladu s to sodno prakso zagotoviti, da izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršne direktorje temelji na primerjavi kvalifikacij posameznih kandidatov na podlagi vnaprej določenih, jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril. Primeri vrst meril za izbor, ki bi jih družbe lahko uporabljale, vključujejo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih in/ali nadzornih nalog,
  mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost,
  poznavanje ustreznih področij, kot so finance, kontrola ali upravljanje človeških virov, vodstvene in komunikacijske spretnosti ter sposobnosti mreženja. Prednost bi bilo treba dati kandidatu nezadostno zastopanega spola, če je ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posameznim kandidatom, ne pretehta v korist kandidata nasprotnega spola. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale v skladu s to sodno prakso zagotoviti, da izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršne direktorje temelji na primerjavi kvalifikacij posameznih kandidatov na podlagi vnaprej določenih, jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril. Primeri vrst meril za izbor, ki bi jih družbe lahko uporabljale, vključujejo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih in/ali nadzornih nalog,
  mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost,
  poznavanje ustreznih področij, kot so finance, kontrola ali upravljanje človeških virov, vodstvene in komunikacijske spretnosti ter sposobnosti mreženja. Prednost bi bilo treba dati kandidatu nezadostno zastopanega spola, če je ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posameznim kandidatom, ne pretehta v korist kandidata nasprotnega spola. [Sprememba 36]

| (27) | Metode zaposlovanja
  , izbiranja
  in imenovanja direktorjev se razlikujejo od ene države članice do druge ter od družbe do družbe. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, ki se bodo predstavili pred skupščino delničarjev in ga na primer opravi odbor za imenovanja, neposredno imenovanje direktorjev s strani posameznih delničarjev ali glasovanje v skupščini delničarjev glede posameznih kandidatov ali seznamov kandidatov.
  V tej direktivi se spoštuje raznolikost izbirnih postopkov, ki bi morali temeljiti na preglednosti in dosežkih, še vedno pa je treba povečati udeležbo nezadostno zastopanega spola v upravnih odborih.
  Zahteve v zvezi z izbiro kandidatov bi bilo treba izpolniti v primerni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalno zakonodajo in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva v zvezi s tem določa le minimalno uskladitev

  omogoča raznolikost
  izbirnih postopkovin tako omogoča uporabo pogojev, ki temeljijo na sodni praksi Sodišča, za dosego bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi.
  Določbe te direktive ne posegajo neupravičeno v vsakodnevno upravljanje, saj lahko družbe še vedno izberejo kandidate na podlagi kvalifikacij ali ustreznih drugih objektivnih dejavnikov. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(27)

Metode zaposlovanja
  , izbiranja
  in imenovanja direktorjev se razlikujejo od ene države članice do druge ter od družbe do družbe. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, ki se bodo predstavili pred skupščino delničarjev in ga na primer opravi odbor za imenovanja, neposredno imenovanje direktorjev s strani posameznih delničarjev ali glasovanje v skupščini delničarjev glede posameznih kandidatov ali seznamov kandidatov.
  V tej direktivi se spoštuje raznolikost izbirnih postopkov, ki bi morali temeljiti na preglednosti in dosežkih, še vedno pa je treba povečati udeležbo nezadostno zastopanega spola v upravnih odborih.
  Zahteve v zvezi z izbiro kandidatov bi bilo treba izpolniti v primerni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalno zakonodajo in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva v zvezi s tem določa le minimalno uskladitev

  omogoča raznolikost
  izbirnih postopkovin tako omogoča uporabo pogojev, ki temeljijo na sodni praksi Sodišča, za dosego bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi.
  Določbe te direktive ne posegajo neupravičeno v vsakodnevno upravljanje, saj lahko družbe še vedno izberejo kandidate na podlagi kvalifikacij ali ustreznih drugih objektivnih dejavnikov. [Sprememba 37]

| (27a) | Kadar predizbor kandidatov temelji na volitvah ali postopkih glasovanja na primer delavcev ali njihovih predstavnikov, bi bilo treba celoten postopek prilagoditi, da bi prispeval k uresničevanju cilja bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnem odboru kot celoti, ob tem pa zagotoviti, da spol direktorja, izvoljenega po tem postopku, na noben način ni vnaprej določen. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(27a)

Kadar predizbor kandidatov temelji na volitvah ali postopkih glasovanja na primer delavcev ali njihovih predstavnikov, bi bilo treba celoten postopek prilagoditi, da bi prispeval k uresničevanju cilja bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnem odboru kot celoti, ob tem pa zagotoviti, da spol direktorja, izvoljenega po tem postopku, na noben način ni vnaprej določen. [Sprememba 38]

| (28) | Cilj te direktive je zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in tako prispevati k uresničevanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki je v Uniji priznano kot temeljna pravica. Zato bi morale družbe, ki kotirajo na borzi, na zahtevo neuspešnega kandidata razkriti ne le merila glede kvalifikacij, na katerih je temeljila izbira, temveč tudi objektivno primerjalno oceno teh meril in, kadar je ustrezno, dejavnike, ki so pretehtali v korist kandidata, ki ni predstavnik nezadostno zastopanega spola. Te omejitve pravice do spoštovanja zasebnega življenja v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jo priznavata člena 7 in 8 Listine, in obveznost za družbe, ki kotirajo na borzi, da te informacije predložijo neuspešnemu kandidatu na njegovo zahtevo, so potrebne in v skladu z načelom sorazmernosti resnično izpolnjujejo priznane cilje splošnega interesa. Zato so v skladu z zahtevami za take omejitve iz člena 52(1) Listine in z ustrezno sodno prakso Sodišča. |
| --- | --- |

(28)

Cilj te direktive je zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in tako prispevati k uresničevanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki je v Uniji priznano kot temeljna pravica. Zato bi morale družbe, ki kotirajo na borzi, na zahtevo neuspešnega kandidata razkriti ne le merila glede kvalifikacij, na katerih je temeljila izbira, temveč tudi objektivno primerjalno oceno teh meril in, kadar je ustrezno, dejavnike, ki so pretehtali v korist kandidata, ki ni predstavnik nezadostno zastopanega spola. Te omejitve pravice do spoštovanja zasebnega življenja v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jo priznavata člena 7 in 8 Listine, in obveznost za družbe, ki kotirajo na borzi, da te informacije predložijo neuspešnemu kandidatu na njegovo zahtevo, so potrebne in v skladu z načelom sorazmernosti resnično izpolnjujejo priznane cilje splošnega interesa. Zato so v skladu z zahtevami za take omejitve iz člena 52(1) Listine in z ustrezno sodno prakso Sodišča.

| (29) | Kadar neuspešen kandidat nezadostno zastopanega spola trdi, da je enako kvalificiran kot imenovani kandidat nasprotnega spola, bi morala družba, ki kotira na borzi, dokazati ustreznost izbire. |
| --- | --- |

(29)

Kadar neuspešen kandidat nezadostno zastopanega spola trdi, da je enako kvalificiran kot imenovani kandidat nasprotnega spola, bi morala družba, ki kotira na borzi, dokazati ustreznost izbire.

| (30) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve določb te direktive

  zahtev za odprt in pregleden postopek v skladu s to direktivo
  , ki bi lahko med drugim vključevale upravne kazni
  , izključitev iz javnih razpisov, delno izključitev od prejemanja sredstev iz strukturnih skladov Unije
  in razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitve neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi člena 4(1).
  Države članice bi morale imeti možnost, da poleg sankcij, ki so navedene na neizčrpnem seznamu v tej direktivi, uvedejo še druge sankcije, med drugim prisilno razpustitev zadevne družbe, ki jo v primeru hudih in večkratnih kršitev odredi pristojni sodni organ ob popolnem spoštovanju ustreznih postopkovnih jamstev. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve določb te direktive

  zahtev za odprt in pregleden postopek v skladu s to direktivo
  , ki bi lahko med drugim vključevale upravne kazni
  , izključitev iz javnih razpisov, delno izključitev od prejemanja sredstev iz strukturnih skladov Unije
  in razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitve neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi člena 4(1).
  Države članice bi morale imeti možnost, da poleg sankcij, ki so navedene na neizčrpnem seznamu v tej direktivi, uvedejo še druge sankcije, med drugim prisilno razpustitev zadevne družbe, ki jo v primeru hudih in večkratnih kršitev odredi pristojni sodni organ ob popolnem spoštovanju ustreznih postopkovnih jamstev. [Sprememba 39]

| (31) | Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih.
  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(31)

Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih.
  [Sprememba 40]

| (32) | Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.
  Take družbe pa bi morale v skladu s členom 5 te direktive v svojih letnih poročilih in na spletnih straneh še naprej prikazovati zastopanost spolov med izvršnimi in neizvršnimi direktorji ter opisati svoje politike na tem področju. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(32)

Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.
  Take družbe pa bi morale v skladu s členom 5 te direktive v svojih letnih poročilih in na spletnih straneh še naprej prikazovati zastopanost spolov med izvršnimi in neizvršnimi direktorji ter opisati svoje politike na tem področju. [Sprememba 41]

| (33) | Poleg ukrepov, povezanih z neizvršnimi direktorji, bi morale družbe, ki kotirajo na borzi, za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, sprejeti posamezne zaveze v zvezi z zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, ki bi jih morale uresničiti najpozneje do 1. januarja 2020. Te zaveze bi morale biti namenjene doseganju oprijemljivega napredka z vidika uravnotežene zastopanosti spolov v posameznih družbah v primerjavi z obstoječimi razmerami. |
| --- | --- |

(33)

Poleg ukrepov, povezanih z neizvršnimi direktorji, bi morale družbe, ki kotirajo na borzi, za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, sprejeti posamezne zaveze v zvezi z zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, ki bi jih morale uresničiti najpozneje do 1. januarja 2020. Te zaveze bi morale biti namenjene doseganju oprijemljivega napredka z vidika uravnotežene zastopanosti spolov v posameznih družbah v primerjavi z obstoječimi razmerami.

| (34) | Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti
  vključene v letno poročilo družbe in
  objavljene
  na ustrezen in lahko dostopen način na njeni spletni strani ter
  , če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi
  celovit
  opis
  konkretnih
  ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj.
  Poleg tega bi morale družbe, ki niso dosegle cilja ali izpolnile lastnih zavez, navesti svoje razloge za to ter predložiti opis konkretnih ukrepov, ki so jih že sprejele in ki jih nameravajo v prihodnje sprejeti za uresničitev tega cilja in izpolnitev teh zavez. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti
  vključene v letno poročilo družbe in
  objavljene
  na ustrezen in lahko dostopen način na njeni spletni strani ter
  , če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi
  celovit
  opis
  konkretnih
  ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj.
  Poleg tega bi morale družbe, ki niso dosegle cilja ali izpolnile lastnih zavez, navesti svoje razloge za to ter predložiti opis konkretnih ukrepov, ki so jih že sprejele in ki jih nameravajo v prihodnje sprejeti za uresničitev tega cilja in izpolnitev teh zavez. [Sprememba 42]

| (35) | Posamezne države članice so morda že pred začetkom veljavnosti te direktive sprejele ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi. Takšne države članice bi morale imeti možnost, da so oproščene postopkovnih zahtev v zvezi z imenovanji, če uporabljajo svoje ukrepe in če dokažejo, da se lahko z njimi enako učinkovito doseže ciljna 40-odstotna zastopanost nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, najpozneje do 1. januarja 2020, oziroma enak delež zastopanosti med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja, najpozneje do 1. januarja 2018. |
| --- | --- |

(35)

Posamezne države članice so morda že pred začetkom veljavnosti te direktive sprejele ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi. Takšne države članice bi morale imeti možnost, da so oproščene postopkovnih zahtev v zvezi z imenovanji, če uporabljajo svoje ukrepe in če dokažejo, da se lahko z njimi enako učinkovito doseže ciljna 40-odstotna zastopanost nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, najpozneje do 1. januarja 2020, oziroma enak delež zastopanosti med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja, najpozneje do 1. januarja 2018.

| (36) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju pravice do enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica in pravice do dela (člen 15 Listine). Ta direktiva zagotavlja dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) ne posegajo v bistveno vsebino teh pravic in svoboščin ter so potrebne in sorazmerne. Omejitve dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, in so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(36)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju pravice do enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica in pravice do dela (člen 15 Listine). Ta direktiva zagotavlja dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) ne posegajo v bistveno vsebino teh pravic in svoboščin ter so potrebne in sorazmerne. Omejitve dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, in so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih.

| (37) | Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, večina držav članic ni sprejela ali izrazila pripravljenosti za sprejetje ukrepov, ki bi zagotovili zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi člani upravnih odborov po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive v predvidljivi prihodnosti. Ob upoštevanju teh razmer in glede na vedno večje razlike med državami članicami v smislu zastopanosti žensk in moških v upravnih odborih družb je mogoče bolj uravnoteženo zastopanost spolov v upravnih odborih družb v Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov,
  odpravo obstoječih razlik med spoloma pri plačilu in izboljšanje
  konkurenčnosti in rasti pa je mogoče bolje zagotoviti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki so različnega obsega ter različno ambiciozno zastavljene in učinkovite. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive in ker se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov ti cilji laže dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(37)

Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, večina držav članic ni sprejela ali izrazila pripravljenosti za sprejetje ukrepov, ki bi zagotovili zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi člani upravnih odborov po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive v predvidljivi prihodnosti. Ob upoštevanju teh razmer in glede na vedno večje razlike med državami članicami v smislu zastopanosti žensk in moških v upravnih odborih družb je mogoče bolj uravnoteženo zastopanost spolov v upravnih odborih družb v Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov,
  odpravo obstoječih razlik med spoloma pri plačilu in izboljšanje
  konkurenčnosti in rasti pa je mogoče bolje zagotoviti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki so različnega obsega ter različno ambiciozno zastavljene in učinkovite. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive in ker se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov ti cilji laže dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. [Sprememba 43]

| (38) | V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena je ta direktiva omejena na določanje skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli, pri čemer bi morale upoštevati nacionalne razmere, zlasti pravila in prakse v zvezi z imenovanjem v upravne odbore. Ta direktiva družbam ne preprečuje, da v svoje upravne odbore imenujejo najbolj kvalificirane kandidate, in vzpostavlja
  prožen okvir ter
  zagotavlja dovolj dolgo prilagoditveno obdobje za vse družbe, ki kotirajo na borzi. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(38)

V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena je ta direktiva omejena na določanje skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli, pri čemer bi morale upoštevati nacionalne razmere, zlasti pravila in prakse v zvezi z imenovanjem v upravne odbore. Ta direktiva družbam ne preprečuje, da v svoje upravne odbore imenujejo najbolj kvalificirane kandidate, in vzpostavlja
  prožen okvir ter
  zagotavlja dovolj dolgo prilagoditveno obdobje za vse družbe, ki kotirajo na borzi. [Sprememba 44]

| (39) | V skladu z načelom sorazmernosti bi moral biti cilj, ki ga morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejen, prav tako pa bi moral veljati le, dokler ni dosežen trajen napredek v zvezi z zastopanostjo spolov v upravnih odborih. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Ta
  direktiva preneha veljati 31. decembra 2028. Komisija bi morala v pregledu oceniti, ali bi bilo treba po poteku tega obdobja trajanje direktive podaljšati.
  Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive. Kampanje za obveščanje javnosti bi znatno prispevale k ozaveščanju družb, ki ne kotirajo na borzi, o tem in jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj si izmenjajo izkušnje in dobre prakse v zvezi s prenosom in izvrševanjem te direktive. [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(39)

V skladu z načelom sorazmernosti bi moral biti cilj, ki ga morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejen, prav tako pa bi moral veljati le, dokler ni dosežen trajen napredek v zvezi z zastopanostjo spolov v upravnih odborih. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Ta
  direktiva preneha veljati 31. decembra 2028. Komisija bi morala v pregledu oceniti, ali bi bilo treba po poteku tega obdobja trajanje direktive podaljšati.
  Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive. Kampanje za obveščanje javnosti bi znatno prispevale k ozaveščanju družb, ki ne kotirajo na borzi, o tem in jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj si izmenjajo izkušnje in dobre prakse v zvezi s prenosom in izvrševanjem te direktive. [Sprememba 45]

| (40) | Države članice so se v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (16) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih k obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena – |
| --- | --- |

(40)

Države članice so se v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (16) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih k obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa
  učinkovite
  ukrepe za doseganje hitrejšega napredka pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti moških in žensk med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer družbam omogoča dovolj časa za uvedbo potrebnih ureditev. [Sprememba 46]

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi:

| (1) | „družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki je registrirana

  ima sedež
  v državi članici in katere vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(1)

„družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki je registrirana

  ima sedež
  v državi članici in katere vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah; [Sprememba 47]

| (2) | „upravni odbor“ pomeni kateri koli upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe; |
| --- | --- |

(2)

„upravni odbor“ pomeni kateri koli upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe;

| (3) | „direktor“ pomeni katerega koli člana upravnega odbora, vključno s predstavnikom zaposlenih; |
| --- | --- |

(3)

„direktor“ pomeni katerega koli člana upravnega odbora, vključno s predstavnikom zaposlenih;

| (4) | „izvršni direktor“ pomeni katerega koli člana enotnega upravnega odbora v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, in katerega koli člana uprave v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(4)

„izvršni direktor“ pomeni katerega koli člana enotnega upravnega odbora v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, in katerega koli člana uprave v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (5) | „neizvršni direktor“ pomeni katerega koli člana enotnega upravnega odbora v enotirnem sistemu upravljanja, razen izvršnega direktorja, in katerega koli člana nadzornega sveta v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(5)

„neizvršni direktor“ pomeni katerega koli člana enotnega upravnega odbora v enotirnem sistemu upravljanja, razen izvršnega direktorja, in katerega koli člana nadzornega sveta v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (6) | „enotni upravni odbor“ pomeni odbor, ki združuje vodstvene in nadzorne funkcije družbe; |
| --- | --- |

(6)

„enotni upravni odbor“ pomeni odbor, ki združuje vodstvene in nadzorne funkcije družbe;

| (7) | „dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe opravljata ločena organa; |
| --- | --- |

(7)

„dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe opravljata ločena organa;

| (8) | „malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice; |
| --- | --- |

(8)

„malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice;

| (9) | „javno podjetje“ pomeni podjetje, v katerem lahko javni organi neposredno ali posredno izvršujejo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva, svojega finančnega sodelovanja v njem ali predpisov, ki ga urejajo. Prevladujoč vpliv javnih organov se predpostavlja, kadar ti organi v zvezi s podjetjem neposredno ali posredno:






  — | imajo večinski delež vpisanega delniškega kapitala ali |
| --- | --- | --- |

(9)

„javno podjetje“ pomeni podjetje, v katerem lahko javni organi neposredno ali posredno izvršujejo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva, svojega finančnega sodelovanja v njem ali predpisov, ki ga urejajo. Prevladujoč vpliv javnih organov se predpostavlja, kadar ti organi v zvezi s podjetjem neposredno ali posredno:

—

imajo večinski delež vpisanega delniškega kapitala ali

| — | nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih izdajo podjetja, ali |
| --- | --- |

—

nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih izdajo podjetja, ali

| — | lahko imenujejo več kot polovico članov upravnih, vodstvenih ali nadzornih organov podjetja. |
| --- | --- |

—

lahko imenujejo več kot polovico članov upravnih, vodstvenih ali nadzornih organov podjetja.

Člen 3

Izključitev malih in srednjih podjetij

Ta direktiva se ne uporablja za mala in srednja podjetja (MSP).

Člen 4

Cilji v zvezi z neizvršnimi direktorji

1.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih delež predstavnikov nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji v upravnem odboru ne dosega 40 %, nove kandidate na ta mesta imenujejo na podlagi primerjave kvalifikacij posameznih kandidatov, pri čemer uporabijo vnaprej določena, jasna, nevtralno formulirana in nedvoumna merila

  prilagodijo svoje postopke zaposlovanja, vključno tiste v zvezi z razpisi za prijave na delovno mesto, ter postopke za predizbor, izbor ali imenovanje na način, da ti postopki učinkovito prispevajo k dosegi
  navedenega odstotek do 1. januarja 2020, ali, v primeru ter da družb, ki kotirajo na borzi in so

  javnih podjetij
  , ta odstotek dosežejo do 1. januarja 2018.
  Države članice zlasti zagotovijo, da družbe za mesta v upravnih odborih izbirajo najbolj usposobljene kandidate iz skupine ljudi, ki je uravnotežena po spolu, na podlagi primerjave kvalifikacij kandidatov, pri čemer uporabijo vnaprej določena, jasna, nevtralno formulirana, nediskriminatorna in nedvoumna merila. Države članice v primeru volilnega postopka zagotovijo raznoliko zastopanost spolov pri sestavi ožjega seznama kandidatov, ob tem pa zagotovijo, da spol direktorja, izvoljenega po tem postopku, ni na noben način vnaprej določen.

Države članice za dosego cilja 40 % v skladu s členom 23(2) Listine zagotovijo, da ima na vseh stopnjah postopkov zaposlovanja, izbora ali imenovanja neizvršnih direktorjev prednost kandidat nezadostno zastopanega spola, če je ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj, razen če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posameznim kandidatom, pretehta v korist kandidata nasprotnega spola. [Sprememba 48]

2.   Število mest neizvršnih direktorjev, ki je potrebno za uresničitev cilja iz odstavka 1, je število, ki je po vrednosti najbliže

  vsaj
  40 %odstotkom, vendar ne presega 49 .
  Če odbor neizvršnih direktorjev sestavljajo samo trije člani, zadošča razmerje ena proti dve. [Sprememba 49]

3.   Države članice za dosego cilja iz odstavka 1 zagotovijo, da ima pri izbiri neizvršnih direktorjev prednost kandidat nezadostno zastopanega spola, če je ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj, razen če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posameznim kandidatom, na pretehta v korist kandidata nasprotnega spola.
  [Sprememba 50]

4.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi, na zahtevo neuspešnega kandidata

  neuspešnemu kandidatu
  razkrijejo
  vsaj število in spol kandidatov v izboru,
  merila glede kvalifikacij, na katerih je temeljila izbira
  ali imenovanje
  , objektivno primerjalno oceno teh meril in, kadar je ustrezno, dejavnike, ki so pretehtali v korist kandidata nasprotnega spola
  , pri čemer se spoštuje anonimnost kandidatov v skladu s pravili Unije o varstvu podatkov
  . [Sprememba 51]

5.   Države članice v skladu z nacionalnimi sodnimi sistemi storijo vse potrebno za zagotovitev, da družbe

  se dokazovanje o tem
  ,
  da kršitve odstavka 1 ni bilo, naloži družbam
  , ki kotirajo na borzi, v primeru, da neuspešen

  kadar neuspešni
  kandidat nezadostno zastopanega spola
  , ki meni, da je bil oškodovan, ker se zanj niso uporabile določbe iz odstavka 1, na sodišču ali pred drugim pristojnim organom
  predloži dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je bil ta kandidat enako kvalificiran kot imenovani kandidat nasprotnega spola, dokažejo, da niso kršile pravila iz odstavka 3

  1
  .

Ta odstavek državam članicam ne preprečuje uvedbe pravil dokazovanja, ki so ugodnejša za tožeče stranke. [Sprememba 52]

6.   Države članice lahko določijo, da družbam, ki kotirajo na borzi, ni treba doseči cilja iz odstavka 1, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njihovih zaposlenih.
  [Sprememba 53]

6a.
     
  Kadar se izbira iz odstavka 1 opravi z glasovanjem delničarjev ali zaposlenih, države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi, delničarjem posredujejo ustrezne informacije o ukrepih iz te direktive, tudi o sankcijah, ki se utegnejo naložiti družbi v primeru neizpolnjevanja njenih obveznosti. [Sprememba 54]

7.   Države članice lahko določijo, da je cilj iz odstavka 1 izpolnjen, kadar lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni direktorji.

Člen 5

Dodatni ukrepi družb in poročanje

1.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi, sprejmejo posamezne zaveze s ciljem doseganja uravnotežene zastopanosti spolov med izvršnimi direktorji do 1. januarja 2020 oziroma do 1. januarja 2018 v primeru družb, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja.

2.   Države članice zahtevajo od družb, ki kotirajo na borzi, da od [dve leti po sprejetju] enkrat na leto pristojnim nacionalnim organom predložijo informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih, pri čemer razlikujejo med neizvršnimi in izvršnimi direktorji, in o ukrepih, sprejetih za dosego ciljev iz člena 4(1) in odstavka 1 tega člena, ter da te informacije na ustrezen in
  lahko
  dostopen način objavijo na svoji spletni strani
  in v svojem letnem poročilu
  . [Sprememba 55]

3.   Če družba, ki kotira na borzi, ne uresniči ciljev iz člena 4(1) ali svojih posameznih zavez, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1 tega člena, v informacije iz odstavka 2 tega člena vključi razloge za neskladnost s cilji ali zavezami

  predloži izjavo o razlogih, zakaj ni dosegla teh ciljev ali izpolnila teh zavez,
  ter
  celovit
  opis ukrepov, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uresničevanje teh ciljev ali zavez.
  Izjava o razlogih je del informacij iz odstavka 2. [Sprememba 56]

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so organ ali organi, določeni v skladu s členom 20 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), pristojni tudi za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi.
  V ta namen države članice učinkovito sodelujejo s socialnimi partnerji in civilno družbo. [Sprememba 57]

Člen 6

Sankcije

1.   Države članice predpišejo sankcije za kršitve določb nacionalne zakonodaje, sprejete na podlagi te direktive,

  zahtev za odprt in pregleden postopek v skladu s členom 4(1)
  in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo uporabo teh sankcij. [Sprememba 58]

2.   Sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter lahko vključujejo
  vsaj
  naslednje ukrepe: [Sprememba 59]

| (a) | upravne kazni; |
| --- | --- |

(a)

upravne kazni;

| (aa) | izključitev iz javnega razpisa; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(aa)

izključitev iz javnega razpisa; [Sprememba 60]

| (ab) | delna izključitev od prejemanja sredstev iz strukturnih skladov Unije; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(ab)

delna izključitev od prejemanja sredstev iz strukturnih skladov Unije; [Sprememba 61]

| (b) | razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitve neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe, sprejete v skladu s členom 4(1). |
| --- | --- |

(b)

razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitve neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe, sprejete v skladu s členom 4(1).

Člen 7

Minimalne zahteve

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami te direktive bolj učinkovite pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v družbah, registriranih na njihovem ozemlju, vendar te določbe ne smejo povzročiti neutemeljene
  spolne
  diskriminacije ali
  druge oblike diskriminacije ali
  ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. [Sprememba 62]

Člen 8

Izvajanje

1.   Države članice najpozneje [dve leti po sprejetju] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

3.   Brez poseganja v člen 4(6) in (7) so lahko države članice, ki so že pred začetkom veljavnosti te direktive sprejele ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, oproščene postopkovnih zahtev v zvezi z imenovanji iz člena 4(1), (3), (4) in (5), če dokažejo, da se lahko s sprejetimi ukrepi doseže ciljna 40 % zastopanost nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, do 1. januarja 2020, oziroma, v primeru družb, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja, enak delež zastopanosti med neizvršnimi direktorji, do 1. januarja 2018.

Zadevne države članice Komisijo o navedenem uradno obvestijo.
  Komisija o tem obvesti Evropski parlament in Svet. Oprostitev se samodejno ukine, če ni bilo doseženega zadostnega napredka pri uresničevanju cilja te direktive, kar velja v primeru, da je delež nezadostno zastopanega spola nižji od 30 % do leta 2017 ali, v primeru javnihpodjetij, do leta 2015. [Sprememba 63]

4.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 9

Pregled

1.   Države članice do 1. januarja 2017 in nato vsaki dve leti predložijo Komisiji poročilo o izvajanju te direktive. Taka poročila med drugim vključujejo izčrpne informacije o ukrepih, sprejetih za dosego ciljev iz člena 4(1), informacije iz člena 5(2) in informacije o posameznih zavezah, ki so jih družbe, ki kotirajo na borzi, sprejele v skladu s členom 5(1).

1a.
     
  Komisija do 1. julija 2017 predloži ocenjevalno poročilo o izvajanju zahtev iz členov 4(1) ter 5(1) in (2) za družbe, ki kotirajo na borzi, na podlagi poročil, ki jih v skladu z odstavkom 1 predložijo države članice. Poleg tega Komisija v poročilo vključi opis stanja na področju uravnotežene zastopanosti spolov na ravni upravnih odborov in vodstveni ravni v družbah, ki ne kotirajo na borzi in ki presegajo prag za uvrstitev med mala in srednja podjetja iz člena 2. [Sprememba 64]

1b.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, kako vse institucije, organi, uradi in agencije Unije uporabljajo načela iz te direktive ter kako so vključena v pravila, ki urejajo njihove notranje kadrovske postopke. V ta namen vse institucije, organi, uradi in agencije Unije do 31. decembra 2018 in nato vsako leto Komisiji predložijo poročilo o statistiki zastopanosti spolov in doseženem napredku. Komisija ta poročila nemudoma objavi na svojem spletnem mestu. Komisija temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog, ki področje uporabe te direktive razširi na vse institucije, organe, urade in agencije Unije. [Sprememba 65]

2.   Države članice, ki so v skladu s členom 8(3) oproščene postopkovnih zahtev v zvezi z imenovanji iz člena 4(1), (3), (4) in (5), v poročilo iz odstavka 1 vključijo dokazila o konkretnih rezultatih, doseženih z uporabo nacionalnih ukrepov iz člena 8(3). Komisija nato izda posebno poročilo, v katerem prouči, ali navedeni ukrepi dejansko omogočajo dosego ciljne 40 % zastopanosti nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji v primeru družb, ki kotirajo na borzi, do 1. januarja 2020, oziroma enakega deleža med neizvršnimi direktorji v primeur družb, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja, do 1. januarja 2018. Komisija izda prvo tako poročilo 1. julija 2017, naslednja poročila pa v šestih mesecih po predložitvi nacionalnih poročil v skladu z odstavkom 1.

Če družbe, ki kotirajo na borzi, na podlagi nacionalnih ukrepov iz člena 8(3) ne dosežejo ciljne 40 % zastopanosti nezadostno zastopanega spola med neizvršnimi direktorji najpozneje do 1. januarja 2020, oziroma če družbe, ki kotirajo na borzi in so javna podjetja, ne dosežejo navedenega deleža zastopanosti med neizvršnimi direktorji do 1. januarja 2018, zadevne države članice zagotovijo, da se za te družbe uporabljajo postopkovne zahteve v zvezi z imenovanji iz člena 4(1), (3), (4) in (5) z učinkom od prej navedenih datumov.

3.   Komisija pregleda izvajanje te direktive ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2021 in vsaki dve leti za tem. Komisija zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te direktive.

4.   Komisija glede na razvoj v zvezi z zastopanostjo moških in žensk v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, in na različnih ravneh odločanja v celotnem gospodarstvu ter ob upoštevanju, ali je dosežen napredek dovolj trajen, v poročilu oceni, ali je treba obdobje veljavnosti te direktive podaljšati, da bo trajalo dlje od datuma, določenega v členu 10(2), in ali je treba Direktivo spremeniti.
  Komisija tudi preuči, ali bi bilo treba področje uporabe te direktive razširiti na javna podjetja, ki ne kotirajo na borzi in niso zajeta v opredelitvi MSP, velika podjetja, ki ne kotirajo na borzi, in izvršne direktorje družb, ki kotirajo na borzi. [Sprememba 66]

Člen 10

Začetek in prenehanje veljavnosti

1.   Ta direktiva začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Veljati preneha 31. decembra 2028.

Člen 11

Naslovljenci

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 133, 9.5.2013, str. 68.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013.

2

(3)  Priporočilo Sveta 84/635/EGS z dne 13. decembra 1984 o spodbujanju pozitivnih ukrepov za ženske (UL L 331, 19.12.1984, str. 34).

3

(4)  Priporočilo Sveta 96/694/ES z dne 2. decembra 1996 o enakopravnem sodelovanju žensk in moških v postopku odločanja (UL L 319, 10.12.1996, str. 11).

4

(5)  Poročilo Komisije z naslovom „Več žensk na vodilnih položajih“ (More women in senior positions), (2010); delovni dokument služb Komisije z dne 1. marca 2011 z naslovom „Uravnotežena zastopanost spolov pri vodenju podjetij“ (SEC(2011)0246 final); poročilo o napredku z dne 5. marca 2012 z naslovom „Ženske pri odločanju v gospodarstvu v EU“ (Women in economic decision-making in the EU); delovni dokument služb Komisije z dne 16. aprila 2012 z naslovom „Napredek na področju enakosti med ženskami in moškimi leta 2011“ (Progress on equality between women and men in 2011) (SWD(2012)0085 final).

5

Ženske pri odločanju v gospodarstvu v EU

(6)  „Izjava o večji zastopanosti žensk v upravah evropskih podjetij“, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 final.

7

(8)  COM(2010)0491 final.

8

(9)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 134.

9

(10)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

10

(11)  COM(2010)2020 final.

11

(12)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov o spremembi direktiv Sveta 85/611/EGS in 93/6/EGS ter Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

12

(13)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

13

(14)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

14

(15)  Primer C-450/93 Kalanke [1995], str. I-3051; Primer C-409/95 Marschall [1997], str. I-6363; Primer C-158/97 Badeck [2000], str. I-1875; Primer C-407/98 Abrahamsson [2000], str. I-5539.

15

Kalanke

Marschall

Badeck

Abrahamsson

(16)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

16

(17)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

17

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Dokumenti s ključnimi informacijami za naložbene produkte ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/44)

[Sprememba 1]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ko se mali vlagatelji odločajo za naložbe, lahko pri tem izbirajo med vse več različnimi vrstami naložbenih produktov. Ti produkti
  lahko
  zagotavljajo posebne naložbene rešitve, prilagojene potrebam malih vlagateljev, vendar so običajno zapleteni in težko razumljivi. Obstoječa razkritja informacij o takih naložbenih produktih za vlagatelje so neusklajena in malim vlagateljem pogosto niso v pomoč pri primerjanju različnih produktov in razumevanju njihovih značilnosti
  ali ne izboljšujejo finančnega znanja teh vlagateljev
  . Zato so se mali vlagatelji večkrat odločili za naložbe s tveganji in stroški, ki jih niso povsem razumeli, ter tako v nekaterih primerih utrpeli nepredvidene izgube. |
| --- | --- |

(1)

Ko se mali vlagatelji odločajo za naložbe, lahko pri tem izbirajo med vse več različnimi vrstami naložbenih produktov. Ti produkti
  lahko
  zagotavljajo posebne naložbene rešitve, prilagojene potrebam malih vlagateljev, vendar so običajno zapleteni in težko razumljivi. Obstoječa razkritja informacij o takih naložbenih produktih za vlagatelje so neusklajena in malim vlagateljem pogosto niso v pomoč pri primerjanju različnih produktov in razumevanju njihovih značilnosti
  ali ne izboljšujejo finančnega znanja teh vlagateljev
  . Zato so se mali vlagatelji večkrat odločili za naložbe s tveganji in stroški, ki jih niso povsem razumeli, ter tako v nekaterih primerih utrpeli nepredvidene izgube.

| (2) | Izboljšanje določb o preglednosti naložbenih produktov, ki so na voljo malim vlagateljem, je pomemben ukrep za zaščito vlagateljev in pogoj za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančni trg
  , še zlasti v obdobju po finančni krizi
  . Na ravni Unije so bili prvi koraki v tej smeri že storjeni z oblikovanjem režima ključnih informacij za vlagatelje, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP). |
| --- | --- |

(2)

Izboljšanje določb o preglednosti naložbenih produktov, ki so na voljo malim vlagateljem, je pomemben ukrep za zaščito vlagateljev in pogoj za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančni trg
  , še zlasti v obdobju po finančni krizi
  . Na ravni Unije so bili prvi koraki v tej smeri že storjeni z oblikovanjem režima ključnih informacij za vlagatelje, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).

| (3) | Različna pravila, ki se razlikujejo glede na industrijo, ki ponuja naložbene produkte, in nacionalne predpise na tem področju, ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje za različne produkte in distribucijske kanale ter pomenijo dodatne ovire za enotni trg finančnih storitev in produktov. Države članice so že začele različno in neusklajeno ukrepati za odpravo pomanjkljivosti pri ukrepih za zaščito vlagateljev, pri čemer se bo ta razvoj verjetno nadaljeval. Različni pristopi k razkrivanju informacij o naložbenih produktih ovirajo razvoj enakih konkurenčnih pogojev za različne proizvajalce naložbenih produktov in prodajalce teh produktov, zaradi česar izkrivljajo konkurenco. Prav tako bi ustvarili neenako raven zaščite vlagateljev v Uniji. Takšne razlike pomenijo oviro za vzpostavitev in nemoteno delovanje notranjega trga. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 PDEU, kot se razlaga v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Različna pravila, ki se razlikujejo glede na industrijo, ki ponuja naložbene produkte, in nacionalne predpise na tem področju, ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje za različne produkte in distribucijske kanale ter pomenijo dodatne ovire za enotni trg finančnih storitev in produktov. Države članice so že začele različno in neusklajeno ukrepati za odpravo pomanjkljivosti pri ukrepih za zaščito vlagateljev, pri čemer se bo ta razvoj verjetno nadaljeval. Različni pristopi k razkrivanju informacij o naložbenih produktih ovirajo razvoj enakih konkurenčnih pogojev za različne proizvajalce naložbenih produktov in prodajalce teh produktov, zaradi česar izkrivljajo konkurenco. Prav tako bi ustvarili neenako raven zaščite vlagateljev v Uniji. Takšne razlike pomenijo oviro za vzpostavitev in nemoteno delovanje notranjega trga. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 PDEU, kot se razlaga v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (4) | Na ravni Unije je treba vzpostaviti enotna pravila o preglednosti, ki se bodo uporabljala za vse udeležence na trgu naložbenih produktov, da se preprečijo razlike
  in zmanjšajo stroški ter negotovost ponudnikov in distributerjev produktov
  . Potrebna je uredba, da se omogoči vzpostavitev skupnega standarda za dokumente s ključnimi informacijami na tak enoten način, da se lahko uskladita oblika in vsebina teh dokumentov. Z neposredno veljavnimi pravili iz uredbe bi bilo treba zagotoviti, da za vse udeležence na trgu naložbenih produktov veljajo enake zahteve. Tako bi bilo treba zagotoviti tudi enotno razkrivanje informacij, da se preprečijo različne nacionalne zahteve, ki bi bile posledica prenosa direktive. Uporaba uredbe je primerna tudi zato, ker zagotavlja, da za vse prodajalce naložbenih produktov veljajo enotne zahteve v zvezi s predložitvijo dokumenta s ključnimi informacijami malim vlagateljem. |
| --- | --- |

(4)

Na ravni Unije je treba vzpostaviti enotna pravila o preglednosti, ki se bodo uporabljala za vse udeležence na trgu naložbenih produktov, da se preprečijo razlike
  in zmanjšajo stroški ter negotovost ponudnikov in distributerjev produktov
  . Potrebna je uredba, da se omogoči vzpostavitev skupnega standarda za dokumente s ključnimi informacijami na tak enoten način, da se lahko uskladita oblika in vsebina teh dokumentov. Z neposredno veljavnimi pravili iz uredbe bi bilo treba zagotoviti, da za vse udeležence na trgu naložbenih produktov veljajo enake zahteve. Tako bi bilo treba zagotoviti tudi enotno razkrivanje informacij, da se preprečijo različne nacionalne zahteve, ki bi bile posledica prenosa direktive. Uporaba uredbe je primerna tudi zato, ker zagotavlja, da za vse prodajalce naložbenih produktov veljajo enotne zahteve v zvezi s predložitvijo dokumenta s ključnimi informacijami malim vlagateljem.

| (5) | Medtem ko je izboljšanje razkrivanja informacij o naložbenih produktih bistveno za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančne trge, je prav tako pomembno, da so postopki prodaje teh produktov učinkovito regulirani. Ta uredba dopolnjuje ukrepe o prodaji
  (vključno z investicijskim svetovanjem, ukrepi za zaščito vlagateljev in drugimi storitvami prodaje)
  iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Prav tako dopolnjuje ukrepe v zvezi s prodajo zavarovalnih produktov iz Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(5)

Medtem ko je izboljšanje razkrivanja informacij o naložbenih produktih bistveno za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančne trge, je prav tako pomembno, da so postopki prodaje teh produktov učinkovito regulirani. Ta uredba dopolnjuje ukrepe o prodaji
  (vključno z investicijskim svetovanjem, ukrepi za zaščito vlagateljev in drugimi storitvami prodaje)
  iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Prav tako dopolnjuje ukrepe v zvezi s prodajo zavarovalnih produktov iz Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (6) | Ta uredba bi se morala ne glede na njihovo obliko ali sestavo uporabljati za vse produkte
  in osnovne naložbe
  , ki jih proizvede industrija finančnih storitev z namenom zagotavljanja naložbenih priložnosti malim vlagateljem, pri katerih je donos, ponujen vlagatelju, izpostavljen uspešnosti enega ali več sredstev ali referenčnim vrednostim ▌. To bi moralo vključevati naložbene produkte, kot so naložbeni skladi, police življenjskega zavarovanja
  ter osnovne naložbe za te naložbene sklade in police življenjskega zavarovanja, in produkte
  za male vlagatelje
  , ki so v neposrednem lastništvu, kot so državne obveznice ali delnice, ki so ponujene javnosti oziroma sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ki se nahaja ali deluje v državi članici
  .
  Strukturirani paketni
  produkti
  za male vlagatelje
  posredujejo med vlagatelji in trgi s postopkom „paketiranja“, „ovijanja“ ali združevanja sredstev, s čimer se ustvarijo drugačna tveganja, vzpostavijo drugačne značilnosti produkta ali dosežejo drugačne stroškovne strukture v primerjavi z neposrednim lastništvom. Takšno „paketiranje“ lahko malim vlagateljem omogoči, da se lahko vključijo v naložbene strategije, ki bi bile zanje sicer nedostopne ali nepraktične, vendar so za to lahko potrebne tudi dodatne informacije, zlasti da se omogoči primerjava različnih načinov paketiranja naložb
  in zagotovi, da so mali vlagatelji usposobljeni, da razumejo ključne značilnosti in tveganja naložbenih produktov za male vlagatelje
  . |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba bi se morala ne glede na njihovo obliko ali sestavo uporabljati za vse produkte
  in osnovne naložbe
  , ki jih proizvede industrija finančnih storitev z namenom zagotavljanja naložbenih priložnosti malim vlagateljem, pri katerih je donos, ponujen vlagatelju, izpostavljen uspešnosti enega ali več sredstev ali referenčnim vrednostim ▌. To bi moralo vključevati naložbene produkte, kot so naložbeni skladi, police življenjskega zavarovanja
  ter osnovne naložbe za te naložbene sklade in police življenjskega zavarovanja, in produkte
  za male vlagatelje
  , ki so v neposrednem lastništvu, kot so državne obveznice ali delnice, ki so ponujene javnosti oziroma sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ki se nahaja ali deluje v državi članici
  .
  Strukturirani paketni
  produkti
  za male vlagatelje
  posredujejo med vlagatelji in trgi s postopkom „paketiranja“, „ovijanja“ ali združevanja sredstev, s čimer se ustvarijo drugačna tveganja, vzpostavijo drugačne značilnosti produkta ali dosežejo drugačne stroškovne strukture v primerjavi z neposrednim lastništvom. Takšno „paketiranje“ lahko malim vlagateljem omogoči, da se lahko vključijo v naložbene strategije, ki bi bile zanje sicer nedostopne ali nepraktične, vendar so za to lahko potrebne tudi dodatne informacije, zlasti da se omogoči primerjava različnih načinov paketiranja naložb
  in zagotovi, da so mali vlagatelji usposobljeni, da razumejo ključne značilnosti in tveganja naložbenih produktov za male vlagatelje
  .

| (6a) | Ta uredba bi morala veljati tudi za delnice ali enote namenskih družb in holdingov, ki jih proizvajalec naložbenih produktov vzpostavi, da bi se izognil tej uredbi. |
| --- | --- |

(6a)

Ta uredba bi morala veljati tudi za delnice ali enote namenskih družb in holdingov, ki jih proizvajalec naložbenih produktov vzpostavi, da bi se izognil tej uredbi.

| (6b) | Paketni naložbeni produkti bi morali malim vlagateljem zagotavljati očitne koristi, kot so razpršitev naložbenih tveganj na več različnih gospodarskih sektorjev ali na več osnovnih sredstev. Vendar se lahko tehnike paketiranja uporabijo za ustvarjanje značilnosti naložbenih produktov, katerih namen je zavajanje potrošnikov, ko se ti odločajo o naložbah. Z nekaterimi produkti s privlačnimi obrestnimi meram se lahko izkoristijo značilnosti vlagateljevega ravnanja, v tem primeru je to lahko dajanje prednosti takojšnjim velikim dobičkom. Podobno uporaba imena produkta, ki lahko pomeni večjo varnost, kot je mogoče, vpliva na značilnosti ravnanja potrošnika, in zadeva njihovo nenaklonjenost tveganju. Posledično take tehnike paketiranja ustvarjajo tveganje, da se bo vlagatelj osredotočil zlasti na takojšnje finančne koristi in se ne bo v celoti zavedal s tem povezanih prihodnjih tveganj. Ta uredba bi morala imeti za cilj izogibanje značilnostim paketiranja, ki izkoriščajo značilnosti odločanja vlagatelja, da se spodbudi preglednost in poveča razumevanje tveganja, ki je povezano s paketnimi naložbenimi produkti za male vlagatelje. |
| --- | --- |

(6b)

Paketni naložbeni produkti bi morali malim vlagateljem zagotavljati očitne koristi, kot so razpršitev naložbenih tveganj na več različnih gospodarskih sektorjev ali na več osnovnih sredstev. Vendar se lahko tehnike paketiranja uporabijo za ustvarjanje značilnosti naložbenih produktov, katerih namen je zavajanje potrošnikov, ko se ti odločajo o naložbah. Z nekaterimi produkti s privlačnimi obrestnimi meram se lahko izkoristijo značilnosti vlagateljevega ravnanja, v tem primeru je to lahko dajanje prednosti takojšnjim velikim dobičkom. Podobno uporaba imena produkta, ki lahko pomeni večjo varnost, kot je mogoče, vpliva na značilnosti ravnanja potrošnika, in zadeva njihovo nenaklonjenost tveganju. Posledično take tehnike paketiranja ustvarjajo tveganje, da se bo vlagatelj osredotočil zlasti na takojšnje finančne koristi in se ne bo v celoti zavedal s tem povezanih prihodnjih tveganj. Ta uredba bi morala imeti za cilj izogibanje značilnostim paketiranja, ki izkoriščajo značilnosti odločanja vlagatelja, da se spodbudi preglednost in poveča razumevanje tveganja, ki je povezano s paketnimi naložbenimi produkti za male vlagatelje.

| (7) | ▌Zavarovalni produkti, ki ne ponujajo naložbenih priložnosti,
  bi morali biti
  izključeni iz področja uporabe Uredbe. ▌ Ta uredba se osredotoča na izboljšanje primerljivosti in razumljivosti informacij o naložbenih produktih, ki se prodajajo malim vlagateljem,
  produktih
  poklicnega pokojninskega zavarovanja
  in


  individualnih pokojninskih produktih
  , ki
  bi morali biti
  izvzeti s področja uporabe te uredbe, pod pogojem, da nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca
  , delodajalec in
  zaposleni
  pa
  ne
  moreta
  izbrati ponudnika pokojninskih produktov. Investicijski skladi, namenjeni institucionalnim vlagateljem, prav tako ne spadajo v področje uporabe te uredbe, ker niso namenjeni za prodajo malim vlagateljem. Vendar bi morali naložbeni produkti, katerih namen je kopičenje prihrankov za individualne pokojnine, ostati v področju uporabe, ker pogosto konkurirajo drugim produktom iz te uredbe in se jih malemu vlagatelju distribuira na podoben način. |
| --- | --- |

(7)

▌Zavarovalni produkti, ki ne ponujajo naložbenih priložnosti,
  bi morali biti
  izključeni iz področja uporabe Uredbe. ▌ Ta uredba se osredotoča na izboljšanje primerljivosti in razumljivosti informacij o naložbenih produktih, ki se prodajajo malim vlagateljem,
  produktih
  poklicnega pokojninskega zavarovanja
  in


  individualnih pokojninskih produktih
  , ki
  bi morali biti
  izvzeti s področja uporabe te uredbe, pod pogojem, da nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca
  , delodajalec in
  zaposleni
  pa
  ne
  moreta
  izbrati ponudnika pokojninskih produktov. Investicijski skladi, namenjeni institucionalnim vlagateljem, prav tako ne spadajo v področje uporabe te uredbe, ker niso namenjeni za prodajo malim vlagateljem. Vendar bi morali naložbeni produkti, katerih namen je kopičenje prihrankov za individualne pokojnine, ostati v področju uporabe, ker pogosto konkurirajo drugim produktom iz te uredbe in se jih malemu vlagatelju distribuira na podoben način.

| (8) | Da se bo zagotovila jasnost glede razmerja med obveznostmi iz te uredbe in obveznostmi iz Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), je treba določiti, da
  direktivi dopolnjujeta to uredbo
  .
  Zlasti je treba v dokument s ključnimi informacijami po pregledu te uredbe vključiti izvleček s ključnimi informacijami, kot je določeno v členu 5(2) Direktive 2003/71/ES. |
| --- | --- |

(8)

Da se bo zagotovila jasnost glede razmerja med obveznostmi iz te uredbe in obveznostmi iz Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), je treba določiti, da
  direktivi dopolnjujeta to uredbo
  .
  Zlasti je treba v dokument s ključnimi informacijami po pregledu te uredbe vključiti izvleček s ključnimi informacijami, kot je določeno v členu 5(2) Direktive 2003/71/ES.

| (8a) | Proizvajalci naložbenih produktov bi morali zagotoviti, da je naložbeni produkt, ki ga pripravijo, združljiv s profilom ciljnih malih vlagateljev. Zato bi morali vzpostaviti predhodni postopek potrditve produktov, da bi zagotovili, da njihovi naložbeni produkti malih vlagateljev ne izpostavljajo osnovnim sredstvom, pri katerih profil tveganja in donosa ni lahko razumljiv. |
| --- | --- |

(8a)

Proizvajalci naložbenih produktov bi morali zagotoviti, da je naložbeni produkt, ki ga pripravijo, združljiv s profilom ciljnih malih vlagateljev. Zato bi morali vzpostaviti predhodni postopek potrditve produktov, da bi zagotovili, da njihovi naložbeni produkti malih vlagateljev ne izpostavljajo osnovnim sredstvom, pri katerih profil tveganja in donosa ni lahko razumljiv.

| (8b) | Pristojnim organom in evropskemu nadzornemu organu bi bilo treba na zahtevo predložiti vse potrebne informacije, da bi preverili vsebino dokumentov s ključnimi informacijami, ocenili skladnost s to uredbo in zagotovili zaščito strank in vlagateljev na finančnih trgih. Pooblastila Evropskega bančnega organa (EBA) in Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) bi morala biti ustrezno usklajena s pooblastili Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) v skladu z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta [MIFIR]. |
| --- | --- |

(8b)

Pristojnim organom in evropskemu nadzornemu organu bi bilo treba na zahtevo predložiti vse potrebne informacije, da bi preverili vsebino dokumentov s ključnimi informacijami, ocenili skladnost s to uredbo in zagotovili zaščito strank in vlagateljev na finančnih trgih. Pooblastila Evropskega bančnega organa (EBA) in Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) bi morala biti ustrezno usklajena s pooblastili Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) v skladu z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta [MIFIR].

| (9) | Proizvajalci naložbenih produktov, kot so upravitelji skladov, zavarovalnice, izdajatelji vrednostnih papirjev, kreditne institucije ali investicijska podjetja, bi morali pripraviti dokumente s ključnimi informacijami za naložbene produkte, ki jih proizvajajo, ker sami najbolje poznajo produkt in so zanj odgovorni.
  Proizvajalci naložbenih produktov lahko dajo dokument s ključnimi informacijami na voljo prodajalcem naložbenih produktov.
  Proizvajalec naložbenega produkta bi moral
  pripraviti
  dokumente
  s ključnimi informacijami, prodajalec naložbenega produkta pa priloge (vključno s pristojbinami)
  , preden se produkti začnejo prodajati malim vlagateljem. Če pa se produkt ne prodaja malim vlagateljem, dokumenta s ključnimi informacijami ni treba pripraviti, in kadar za proizvajalca naložbenega produkta priprava takšnega dokumenta ni praktična, lahko za pripravo pooblasti drug subjekt.
  Če se za pripravo dokumenta s ključnimi informacijami v celoti ali delno pooblastijo tretje osebe, bi moral biti proizvajalec naložbenega produkta še naprej splošno odgovoren za pripravo in vsebino tega dokumenta.
  Da se zagotovita splošno razširjanje in razpoložljivost dokumentov s ključnimi informacijami, bi morala ta uredba proizvajalcu naložbenega produkta omogočati, da dokumente objavi na spletnem mestu po lastni izbiri. |
| --- | --- |

(9)

Proizvajalci naložbenih produktov, kot so upravitelji skladov, zavarovalnice, izdajatelji vrednostnih papirjev, kreditne institucije ali investicijska podjetja, bi morali pripraviti dokumente s ključnimi informacijami za naložbene produkte, ki jih proizvajajo, ker sami najbolje poznajo produkt in so zanj odgovorni.
  Proizvajalci naložbenih produktov lahko dajo dokument s ključnimi informacijami na voljo prodajalcem naložbenih produktov.
  Proizvajalec naložbenega produkta bi moral
  pripraviti
  dokumente
  s ključnimi informacijami, prodajalec naložbenega produkta pa priloge (vključno s pristojbinami)
  , preden se produkti začnejo prodajati malim vlagateljem. Če pa se produkt ne prodaja malim vlagateljem, dokumenta s ključnimi informacijami ni treba pripraviti, in kadar za proizvajalca naložbenega produkta priprava takšnega dokumenta ni praktična, lahko za pripravo pooblasti drug subjekt.
  Če se za pripravo dokumenta s ključnimi informacijami v celoti ali delno pooblastijo tretje osebe, bi moral biti proizvajalec naložbenega produkta še naprej splošno odgovoren za pripravo in vsebino tega dokumenta.
  Da se zagotovita splošno razširjanje in razpoložljivost dokumentov s ključnimi informacijami, bi morala ta uredba proizvajalcu naložbenega produkta omogočati, da dokumente objavi na spletnem mestu po lastni izbiri.

| (10) | Zaradi izpolnjevanja potreb malih vlagateljev je treba zagotoviti, da so informacije o naložbenih produktih točne, poštene in jasne ter da za male vlagatelje niso zavajajoče. Zato bi morala ta uredba določiti skupne standarde za pripravo dokumenta s ključnimi informacijami, s katerimi se bo zagotovilo, da bo razumljiv za male vlagatelje. Glede na težave, ki jih imajo številni mali vlagatelji z razumevanjem strokovne finančne terminologije, bi bilo treba posebno pozornost nameniti besednjaku in slogu pisanja dokumenta. Prav tako bi bilo treba določiti pravila glede jezika, v katerem je napisan.
  Izračun stroškov, ki lahko nastanejo, bi bilo treba pojasniti na razumljiv način.
  Poleg tega bi morali mali vlagatelji dokument s ključnimi informacijami razumeti tak, kot je, ne da bi morali iskati dodatne informacije.
  Vendar to ne sme preprečiti, da bi v dokumentu s ključnimi informacijami ne bi bilo sklicevanja na druge dokumente, kjer je mogoče najti dodatne informacije, ki bi lahko bile zanimive za nekatere male vlagatelje. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi izpolnjevanja potreb malih vlagateljev je treba zagotoviti, da so informacije o naložbenih produktih točne, poštene in jasne ter da za male vlagatelje niso zavajajoče. Zato bi morala ta uredba določiti skupne standarde za pripravo dokumenta s ključnimi informacijami, s katerimi se bo zagotovilo, da bo razumljiv za male vlagatelje. Glede na težave, ki jih imajo številni mali vlagatelji z razumevanjem strokovne finančne terminologije, bi bilo treba posebno pozornost nameniti besednjaku in slogu pisanja dokumenta. Prav tako bi bilo treba določiti pravila glede jezika, v katerem je napisan.
  Izračun stroškov, ki lahko nastanejo, bi bilo treba pojasniti na razumljiv način.
  Poleg tega bi morali mali vlagatelji dokument s ključnimi informacijami razumeti tak, kot je, ne da bi morali iskati dodatne informacije.
  Vendar to ne sme preprečiti, da bi v dokumentu s ključnimi informacijami ne bi bilo sklicevanja na druge dokumente, kjer je mogoče najti dodatne informacije, ki bi lahko bile zanimive za nekatere male vlagatelje.

| (11) | Malim vlagateljem bi bilo treba zagotoviti informacije, ki jih potrebujejo za sprejetje informirane naložbene odločitve in primerjavo različnih naložbenih produktov, pri čemer morajo biti te informacije kratke in jedrnate, ker sicer obstaja tveganje, da jih mali vlagatelji ne bodo uporabili. Dokument s ključnimi informacijami bi moral zato vsebovati le ključne informacije, predvsem o vrsti in značilnostih produkta, vključno z navedbo, ali je mogoča izguba kapitala, ter o stroških, ▌profilu tveganja
  in donosa
  produkta,
  v obliki zbirnega kazalnika, o produktu in z njim povezanimi naložbami
  ter ustrezne informacije o uspešnosti in nekatere druge posebne informacije, ki so morda potrebne za razumevanje značilnosti posameznih vrst produktov, tudi tistih, ki so namenjeni načrtovanju pokojnine.
  Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi javne evropske bonitetne agencije, omenjene v stališču Evropskega parlamenta, sprejetem na prvi obravnavi 16. januarja 2013, za sprejetje Uredbe (ES) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

   (8)

  , da bi zagotovila ključne informacije o profilu tveganja v zvezi z državnimi obveznicami, ki jih izdajajo države članice. |
| --- | --- |

(11)

Malim vlagateljem bi bilo treba zagotoviti informacije, ki jih potrebujejo za sprejetje informirane naložbene odločitve in primerjavo različnih naložbenih produktov, pri čemer morajo biti te informacije kratke in jedrnate, ker sicer obstaja tveganje, da jih mali vlagatelji ne bodo uporabili. Dokument s ključnimi informacijami bi moral zato vsebovati le ključne informacije, predvsem o vrsti in značilnostih produkta, vključno z navedbo, ali je mogoča izguba kapitala, ter o stroških, ▌profilu tveganja
  in donosa
  produkta,
  v obliki zbirnega kazalnika, o produktu in z njim povezanimi naložbami
  ter ustrezne informacije o uspešnosti in nekatere druge posebne informacije, ki so morda potrebne za razumevanje značilnosti posameznih vrst produktov, tudi tistih, ki so namenjeni načrtovanju pokojnine.
  Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi javne evropske bonitetne agencije, omenjene v stališču Evropskega parlamenta, sprejetem na prvi obravnavi 16. januarja 2013, za sprejetje Uredbe (ES) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

   (8)

  , da bi zagotovila ključne informacije o profilu tveganja v zvezi z državnimi obveznicami, ki jih izdajajo države članice.

| (11a) | Vlagatelji bi morali imeti jasno predstavo o stroških in pristojbinah, ki bodo nastali z naložbo, ne le pri sami transakciji, temveč v celotnem naložbenem obdobju. Pristojbine bi bilo treba razkriti v celoti, v sešteti, zbirni obliki kot tudi v monetarnem smislu. Stroške svetovanja bi bilo treba izračunati na preprostejši način, da bi vlagatelji lažje razumeli, koliko jih bo svetovanje stalo. |
| --- | --- |

(11a)

Vlagatelji bi morali imeti jasno predstavo o stroških in pristojbinah, ki bodo nastali z naložbo, ne le pri sami transakciji, temveč v celotnem naložbenem obdobju. Pristojbine bi bilo treba razkriti v celoti, v sešteti, zbirni obliki kot tudi v monetarnem smislu. Stroške svetovanja bi bilo treba izračunati na preprostejši način, da bi vlagatelji lažje razumeli, koliko jih bo svetovanje stalo.

| (11b) | EBA, EIOPA in ESMA bi morali vzpostaviti spletno orodje za analizo skladov, ki bi vlagateljem omogočalo, da izračunajo končno vrednost svoje naložbe po tem, ko so upoštevali pristojbine in stroške. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA in ESMA bi morali vzpostaviti spletno orodje za analizo skladov, ki bi vlagateljem omogočalo, da izračunajo končno vrednost svoje naložbe po tem, ko so upoštevali pristojbine in stroške.

| (12) | Dokument s ključnimi informacijami bi moral biti pripravljen v obliki, ki malim vlagateljem omogoča primerjanje različnih naložbenih produktov, ker so vedenjski vzorci in sposobnosti potrošnikov takšni, da morajo biti oblika, predstavitev in vsebina informacij natančno
  zasnovane in pripravljene, da bi kar najbolj povečali seznanjenost z dokumentom s ključnimi informacijami in s tem pripomogli k finančnemu znanju,
  razumljivosti in
  uporabi
  informacij. Pri vsakem posameznem dokumentu bi bilo treba upoštevati enak vrstni red točk in naslovov za te elemente. Poleg tega bi se morale podrobnosti informacij, ki jih je treba vključiti v dokument s ključnimi informacijami za različne produkte, in predstavitev teh informacij dodatno uskladiti z delegiranimi akti, ki upoštevajo obstoječe in tekoče raziskave o vedenjskih vzorcih potrošnikov, vključno z rezultati preskušanja učinkovitosti različnih načinov predstavljanja informacij pri potrošnikih. Poleg tega imajo pri nekaterih naložbenih produktih mali vlagatelji možnost izbire med različnimi osnovnimi naložbami
  , naložbeni produkti pa lahko vsebujejo stroške in dajatve, ki so odvisni od osebnih lastnosti stranke, na primer starosti, ali od izbranega naložbenega zneska
  . Te produkte bi bilo treba upoštevati pri pripravi oblike. |
| --- | --- |

(12)

Dokument s ključnimi informacijami bi moral biti pripravljen v obliki, ki malim vlagateljem omogoča primerjanje različnih naložbenih produktov, ker so vedenjski vzorci in sposobnosti potrošnikov takšni, da morajo biti oblika, predstavitev in vsebina informacij natančno
  zasnovane in pripravljene, da bi kar najbolj povečali seznanjenost z dokumentom s ključnimi informacijami in s tem pripomogli k finančnemu znanju,
  razumljivosti in
  uporabi
  informacij. Pri vsakem posameznem dokumentu bi bilo treba upoštevati enak vrstni red točk in naslovov za te elemente. Poleg tega bi se morale podrobnosti informacij, ki jih je treba vključiti v dokument s ključnimi informacijami za različne produkte, in predstavitev teh informacij dodatno uskladiti z delegiranimi akti, ki upoštevajo obstoječe in tekoče raziskave o vedenjskih vzorcih potrošnikov, vključno z rezultati preskušanja učinkovitosti različnih načinov predstavljanja informacij pri potrošnikih. Poleg tega imajo pri nekaterih naložbenih produktih mali vlagatelji možnost izbire med različnimi osnovnimi naložbami
  , naložbeni produkti pa lahko vsebujejo stroške in dajatve, ki so odvisni od osebnih lastnosti stranke, na primer starosti, ali od izbranega naložbenega zneska
  . Te produkte bi bilo treba upoštevati pri pripravi oblike.

| (12a) | Opozorilna oznaka za kompleksne produkte, za katere se meni, da niso primerni za male vlagatelje, bi morala biti na vrhu dokumenta s ključnimi informacijami. Ta dodatna preglednost bo potrošnikom pomagala sprejeti odločitev na podlagi informacij glede ravni tveganja in pomagala preprečevati zavajajočo prodajo produktov. |
| --- | --- |

(12a)

Opozorilna oznaka za kompleksne produkte, za katere se meni, da niso primerni za male vlagatelje, bi morala biti na vrhu dokumenta s ključnimi informacijami. Ta dodatna preglednost bo potrošnikom pomagala sprejeti odločitev na podlagi informacij glede ravni tveganja in pomagala preprečevati zavajajočo prodajo produktov.

| (13) | Vse pogosteje si mali vlagatelji pri naložbenih odločitvah ne prizadevajo le za doseganje finančnega donosa. Pogosto so zanje pomembni tudi drugi nameni, kot so socialni ali okoljski cilji. Poleg tega so lahko informacije o nefinančnih vidikih naložb pomembne za osebe, ki si prizadevajo za trajnostne, dolgoročne naložbe. Vendar je lahko primerjava informacij o socialnih in okoljskih rezultatih ter rezultatih s področja upravljanja, ki jih želi doseči proizvajalec naložbenega produkta, otežena ali pa te sploh niso na voljo. Zato je zaželena dodatna uskladitev podrobnosti informacij o tem, ali so se upoštevala okoljska in socialna vprašanja in vprašanja upravljanja ter na kakšen način. |
| --- | --- |

(13)

Vse pogosteje si mali vlagatelji pri naložbenih odločitvah ne prizadevajo le za doseganje finančnega donosa. Pogosto so zanje pomembni tudi drugi nameni, kot so socialni ali okoljski cilji. Poleg tega so lahko informacije o nefinančnih vidikih naložb pomembne za osebe, ki si prizadevajo za trajnostne, dolgoročne naložbe. Vendar je lahko primerjava informacij o socialnih in okoljskih rezultatih ter rezultatih s področja upravljanja, ki jih želi doseči proizvajalec naložbenega produkta, otežena ali pa te sploh niso na voljo. Zato je zaželena dodatna uskladitev podrobnosti informacij o tem, ali so se upoštevala okoljska in socialna vprašanja in vprašanja upravljanja ter na kakšen način.

| (14) | Dokument s ključnimi informacijami bi se moral jasno razločevati
  in bi moral biti ločen
  od drugih oblik tržnih komunikacij. Ta dokument ne bi smel biti manj pomemben od drugih dokumentov.
  Mali vlagatelji bi morali potrditi njihov prejem. |
| --- | --- |

(14)

Dokument s ključnimi informacijami bi se moral jasno razločevati
  in bi moral biti ločen
  od drugih oblik tržnih komunikacij. Ta dokument ne bi smel biti manj pomemben od drugih dokumentov.
  Mali vlagatelji bi morali potrditi njihov prejem.

| (15) | Za zagotovitev zanesljivosti informacij v dokumentu s ključnimi informacijami bi morali v skladu s to uredbo proizvajalci
  in prodajalci
  naložbenih produktov ta dokument redno posodabljati.
  Informacije, ki se posredujejo malemu vlagatelju, bi morala posodabljati tudi družba, ki posreduje ali prodaja dokumente s ključnimi informacijami.
  Zato je nujno, da se v delegiranem aktu, ki ga sprejme Komisija, določijo podrobna pravila o pogojih in pogostosti pregledovanja informacij ter reviziji dokumenta s ključnimi informacijami
  in njegovih prilog
  .
  Dokument s ključnimi informacijami in vse njegove posodobitve bi bilo treba posredovati pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev zanesljivosti informacij v dokumentu s ključnimi informacijami bi morali v skladu s to uredbo proizvajalci
  in prodajalci
  naložbenih produktov ta dokument redno posodabljati.
  Informacije, ki se posredujejo malemu vlagatelju, bi morala posodabljati tudi družba, ki posreduje ali prodaja dokumente s ključnimi informacijami.
  Zato je nujno, da se v delegiranem aktu, ki ga sprejme Komisija, določijo podrobna pravila o pogojih in pogostosti pregledovanja informacij ter reviziji dokumenta s ključnimi informacijami
  in njegovih prilog
  .
  Dokument s ključnimi informacijami in vse njegove posodobitve bi bilo treba posredovati pristojnemu organu.

| (16) | Dokumenti s ključnimi informacijami so temelj za naložbene odločitve malih vlagateljev. Zato nosijo proizvajalci
  in prodajalci
  naložbenih produktov pomembno odgovornost do malih vlagateljev in morajo zagotoviti upoštevanje pravil iz te uredbe. Pomembno je torej zagotoviti, da imajo mali vlagatelji, ki so se pri svoji naložbeni odločitvi zanašali na dokument s ključnimi informacijami, učinkovito pravico do povrnitve škode. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da imajo vsi mali vlagatelji v celotni Uniji enake pravice, da zahtevajo povrnitev škode, ki jo lahko utrpijo, če proizvajalci naložbenih produktov ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe. Zato bi bilo treba uskladiti pravila o odgovornosti proizvajalca naložbenega produkta.
  Prav tako je treba zaradi skladnosti uvesti usklajen pristop h kaznim.
  Ta uredba bi morala določati, da lahko mali vlagatelj proizvajalcu produkta pripiše odgovornost za kršitev te uredbe v primeru, ko izguba nastane zaradi uporabe dokumenta s ključnimi informacijami
  , ki je bil zavajajoč, netočen ali neskladen s prospektom ali, če prospekt ni bil pripravljen, s pravili in pogoji produkta
  . |
| --- | --- |

(16)

Dokumenti s ključnimi informacijami so temelj za naložbene odločitve malih vlagateljev. Zato nosijo proizvajalci
  in prodajalci
  naložbenih produktov pomembno odgovornost do malih vlagateljev in morajo zagotoviti upoštevanje pravil iz te uredbe. Pomembno je torej zagotoviti, da imajo mali vlagatelji, ki so se pri svoji naložbeni odločitvi zanašali na dokument s ključnimi informacijami, učinkovito pravico do povrnitve škode. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da imajo vsi mali vlagatelji v celotni Uniji enake pravice, da zahtevajo povrnitev škode, ki jo lahko utrpijo, če proizvajalci naložbenih produktov ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe. Zato bi bilo treba uskladiti pravila o odgovornosti proizvajalca naložbenega produkta.
  Prav tako je treba zaradi skladnosti uvesti usklajen pristop h kaznim.
  Ta uredba bi morala določati, da lahko mali vlagatelj proizvajalcu produkta pripiše odgovornost za kršitev te uredbe v primeru, ko izguba nastane zaradi uporabe dokumenta s ključnimi informacijami
  , ki je bil zavajajoč, netočen ali neskladen s prospektom ali, če prospekt ni bil pripravljen, s pravili in pogoji produkta
  .

| (17) | Ker mali vlagatelji na splošno nimajo natančnega vpogleda v notranje postopke proizvajalcev naložbenih produktov,
  ne bi smeli nositi dokaznega bremena
  .
  Mali vlagatelj mora navesti, v katerem pogledu po njegovem mnenju
  dokument s ključnimi informacijami
  ni skladen z zahtevami te uredbe
  .
  Proizvajalec naložbenega produkta bi nato moral biti obvezan, da se odzove na pritožbo. |
| --- | --- |

(17)

Ker mali vlagatelji na splošno nimajo natančnega vpogleda v notranje postopke proizvajalcev naložbenih produktov,
  ne bi smeli nositi dokaznega bremena
  .
  Mali vlagatelj mora navesti, v katerem pogledu po njegovem mnenju
  dokument s ključnimi informacijami
  ni skladen z zahtevami te uredbe
  .
  Proizvajalec naložbenega produkta bi nato moral biti obvezan, da se odzove na pritožbo.

| (18) | Civilnopravno odgovornost
  proizvajalca naložbenih produktov, ki
  ni
  zajeta v tej uredbi, bi moralo urejati veljavno nacionalno pravo, utemeljeno na ustreznih pravilih mednarodnega zasebnega prava. Sodišče, pristojno za odločanje o odškodninskem zahtevku iz naslova civilne odgovornosti, ki ga vloži mali vlagatelj, bi moralo biti določeno na podlagi ustreznih pravil o mednarodni pristojnosti. |
| --- | --- |

(18)

Civilnopravno odgovornost
  proizvajalca naložbenih produktov, ki
  ni
  zajeta v tej uredbi, bi moralo urejati veljavno nacionalno pravo, utemeljeno na ustreznih pravilih mednarodnega zasebnega prava. Sodišče, pristojno za odločanje o odškodninskem zahtevku iz naslova civilne odgovornosti, ki ga vloži mali vlagatelj, bi moralo biti določeno na podlagi ustreznih pravil o mednarodni pristojnosti.

| (19) | Da lahko mali vlagatelj sprejme informirano naložbeno odločitev, bi morali prodajalci naložbenih produktov pravočasno predložiti dokument s ključnimi informacijami, in sicer pred sklenitvijo vsake transakcije.
  Vlagatelj bi moral s podpisom, osebno ali elektronsko, potrditi, da je prejel dokument s ključnimi informacijami.
  Ta zahteva bi morala veljati ▌ne glede na kraj ali način izvedbe transakcije.
  Svetovalci ali
  prodajalci vključujejo distributerje in proizvajalca naložbenih produktov, kadar se ta odloči za neposredno
  svetovanje ali
  prodajo produkta malim vlagateljem.
  Ta uredba ne posega v Direktivo 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  . Kjer je to mogoče, bi vlagateljem morali zagotoviti obdobje za razmislek, v katerem se lahko odločijo, da bodo preklicali transakcijo. |
| --- | --- |

(19)

Da lahko mali vlagatelj sprejme informirano naložbeno odločitev, bi morali prodajalci naložbenih produktov pravočasno predložiti dokument s ključnimi informacijami, in sicer pred sklenitvijo vsake transakcije.
  Vlagatelj bi moral s podpisom, osebno ali elektronsko, potrditi, da je prejel dokument s ključnimi informacijami.
  Ta zahteva bi morala veljati ▌ne glede na kraj ali način izvedbe transakcije.
  Svetovalci ali
  prodajalci vključujejo distributerje in proizvajalca naložbenih produktov, kadar se ta odloči za neposredno
  svetovanje ali
  prodajo produkta malim vlagateljem.
  Ta uredba ne posega v Direktivo 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  . Kjer je to mogoče, bi vlagateljem morali zagotoviti obdobje za razmislek, v katerem se lahko odločijo, da bodo preklicali transakcijo.

| (20) | Določena bi morala biti enotna pravila, da bi se prodajalcu naložbenega produkta zagotovila določena možnost izbire glede medija, na katerem bo dokument s ključnimi informacijami posredovan malim vlagateljem, pri čemer bi se dopuščala uporaba elektronskih komunikacij, kjer je primerno glede na okoliščine transakcije. Vendar bi moral imeti mali vlagatelj možnost, da ga dobi v papirni obliki. Zaradi dostopa potrošnika do informacij bi bilo treba dokument s ključnimi informacijami vedno zagotoviti brezplačno. |
| --- | --- |

(20)

Določena bi morala biti enotna pravila, da bi se prodajalcu naložbenega produkta zagotovila določena možnost izbire glede medija, na katerem bo dokument s ključnimi informacijami posredovan malim vlagateljem, pri čemer bi se dopuščala uporaba elektronskih komunikacij, kjer je primerno glede na okoliščine transakcije. Vendar bi moral imeti mali vlagatelj možnost, da ga dobi v papirni obliki. Zaradi dostopa potrošnika do informacij bi bilo treba dokument s ključnimi informacijami vedno zagotoviti brezplačno.

| (21) | Za zagotovitev zaupanja malih vlagateljev v naložbene produkte
  in v finančne trge kot celoto
  bi bilo treba določiti zahteve za ustrezne notranje postopke, s katerimi se zagotovi, da mali vlagatelji prejmejo konkreten odgovor proizvajalca naložbenih produktov na pritožbe. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev zaupanja malih vlagateljev v naložbene produkte
  in v finančne trge kot celoto
  bi bilo treba določiti zahteve za ustrezne notranje postopke, s katerimi se zagotovi, da mali vlagatelji prejmejo konkreten odgovor proizvajalca naložbenih produktov na pritožbe.

| (21a) | Čeprav je za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančne trge bistveno izboljšanje razkrivanja informacij o naložbenih produktih, so za učinkovito varstvo malih vlagateljev enako pomembna pravila o oblikovanju produkta. Nepopolni nasveti finančnih svetovalcev, pristranskost pri odločanju ter dokazi o tem, da na finančno vedenje v prvi vrsti vplivajo psihične lastnosti, sprožajo vprašanja, ki jih je treba reševati z omejevanjem zapletenosti paketiranja naložbenih produktov. |
| --- | --- |

(21a)

Čeprav je za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančne trge bistveno izboljšanje razkrivanja informacij o naložbenih produktih, so za učinkovito varstvo malih vlagateljev enako pomembna pravila o oblikovanju produkta. Nepopolni nasveti finančnih svetovalcev, pristranskost pri odločanju ter dokazi o tem, da na finančno vedenje v prvi vrsti vplivajo psihične lastnosti, sprožajo vprašanja, ki jih je treba reševati z omejevanjem zapletenosti paketiranja naložbenih produktov.

| (22) | Postopki za alternativno reševanje sporov omogočajo hitrejše in cenejše reševanje sporov kot sodni postopki ter zmanjšujejo obremenitev sodnega sistema. V ta namen bi morali proizvajalci in prodajalci naložbenih produktov biti zavezani k sodelovanju v takšnih postopkih, ki jih sprožijo mali vlagatelji v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki jih določa ta uredba, v odvisnosti od nekaterih varoval v skladu z načelom učinkovitega sodnega varstva. Zlasti postopki za alternativno reševanje sporov ne bi smeli posegati v pravice, ki jih imajo stranke v takšnih postopkih za sprožitev pravnih postopkov pred sodišči.
  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (10)

  bi se morala uporabljati za reševanje sporov, ki izhajajo iz te uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Postopki za alternativno reševanje sporov omogočajo hitrejše in cenejše reševanje sporov kot sodni postopki ter zmanjšujejo obremenitev sodnega sistema. V ta namen bi morali proizvajalci in prodajalci naložbenih produktov biti zavezani k sodelovanju v takšnih postopkih, ki jih sprožijo mali vlagatelji v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki jih določa ta uredba, v odvisnosti od nekaterih varoval v skladu z načelom učinkovitega sodnega varstva. Zlasti postopki za alternativno reševanje sporov ne bi smeli posegati v pravice, ki jih imajo stranke v takšnih postopkih za sprožitev pravnih postopkov pred sodišči.
  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (10)

  bi se morala uporabljati za reševanje sporov, ki izhajajo iz te uredbe.

| (23) | Ker bi morali dokument s ključnimi informacijami za naložbene produkte pripraviti subjekti, ki delujejo v sektorjih bančništva, zavarovalništva, vrednostnih papirjev in skladov na finančnih trgih, je najpomembnejša zagotovitev nemotenega sodelovanja med različnimi organi, ki nadzorujejo proizvajalce naložbenih produktov, tako da uporabljajo enoten pristop k uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Ker bi morali dokument s ključnimi informacijami za naložbene produkte pripraviti subjekti, ki delujejo v sektorjih bančništva, zavarovalništva, vrednostnih papirjev in skladov na finančnih trgih, je najpomembnejša zagotovitev nemotenega sodelovanja med različnimi organi, ki nadzorujejo proizvajalce naložbenih produktov, tako da uporabljajo enoten pristop k uporabi te uredbe.

| (23a) | Povečanje pooblastil in pristojnosti, dodeljenih Uniji in nacionalnim nadzornim organom, bi bilo treba omogočiti z zadostnim številom osebja in ustreznimi finančnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(23a)

Povečanje pooblastil in pristojnosti, dodeljenih Uniji in nacionalnim nadzornim organom, bi bilo treba omogočiti z zadostnim številom osebja in ustreznimi finančnimi sredstvi.

| (24) | V skladu s sporočilom Komisije iz decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in za zagotovitev izpolnjevanja zahtev te uredbe je pomembno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe ustreznih sankcij in ukrepov za kršitve te uredbe. Da se zagotovi odvračilen učinek sankcij in okrepi zaščita vlagateljev z opozarjanjem na naložbene produkte, ki kršijo to uredbo, bi bilo treba sankcije in ukrepe ▌objavljati ▌. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s sporočilom Komisije iz decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in za zagotovitev izpolnjevanja zahtev te uredbe je pomembno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe ustreznih sankcij in ukrepov za kršitve te uredbe. Da se zagotovi odvračilen učinek sankcij in okrepi zaščita vlagateljev z opozarjanjem na naložbene produkte, ki kršijo to uredbo, bi bilo treba sankcije in ukrepe ▌objavljati ▌.

| (25) | Za izpolnitev ciljev te uredbe bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v zvezi z določitvijo podrobnosti glede predstavitve in oblike dokumenta s ključnimi informacijami, vsebine informacij, ki jih je treba vključiti v dokument s ključnimi informacijami, podrobnih zahtev v zvezi z določitvijo roka za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami ter tudi v zvezi z njegovo revizijo in pregledom. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  in raziskave pri potrošnikih
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(25)

Za izpolnitev ciljev te uredbe bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v zvezi z določitvijo podrobnosti glede predstavitve in oblike dokumenta s ključnimi informacijami, vsebine informacij, ki jih je treba vključiti v dokument s ključnimi informacijami, podrobnih zahtev v zvezi z določitvijo roka za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami ter tudi v zvezi z njegovo revizijo in pregledom. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  in raziskave pri potrošnikih
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (26) | Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih v zvezi z metodologijo, na kateri temeljita predstavitev tveganja in donosa ter izračun stroškov
  ter okoljska in socialna merila ter merila v zvezi z upravljanjem
  , pripravijo ESMA, EBA in EIOPA v skladu s členom 8, in sicer z delegiranimi akti v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu z ustreznimi členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, 1094/2010 in 1095/2010
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (11). |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih v zvezi z metodologijo, na kateri temeljita predstavitev tveganja in donosa ter izračun stroškov
  ter okoljska in socialna merila ter merila v zvezi z upravljanjem
  , pripravijo ESMA, EBA in EIOPA v skladu s členom 8, in sicer z delegiranimi akti v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu z ustreznimi členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, 1094/2010 in 1095/2010
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (11).

| (27) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov izvajajo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo evropski nadzorni organi v skladu s to uredbo in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvede v okviru te uredbe, kot je izmenjava ali prenos osebnih podatkov, ki ga izvedejo pristojni organi, bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES, vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvedejo evropski nadzorni organi, pa bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov izvajajo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo evropski nadzorni organi v skladu s to uredbo in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvede v okviru te uredbe, kot je izmenjava ali prenos osebnih podatkov, ki ga izvedejo pristojni organi, bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES, vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvedejo evropski nadzorni organi, pa bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| (28) | Medtem ko KNPVP v smislu te uredbe pomenijo naložbene produkte, nedavna določitev zahtev glede ključnih informacij za vlagatelje v skladu z Direktivo 2009/65/ES pomeni, da bi bilo takšnim KNPVP ustrezno zagotoviti prehodno obdobje petih let od začetka veljavnosti te uredbe, v katerem ta uredba zanje ne bi veljala. Po izteku tega obdobja bi se ta uredba zanje uporabljala, če prehodno obdobje ne bi bilo podaljšano.
  Enaka izjema bi morala veljati tudi za sklade, ki niso KNPVP, kadar se za te v skladu z nacionalno zakonodajo že zahteva priprava dokumenta s ključnimi informacijami za vlagatelje v skladu z obliko in vsebino, opredeljenima v členih 78 do 81 Direktive 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko KNPVP v smislu te uredbe pomenijo naložbene produkte, nedavna določitev zahtev glede ključnih informacij za vlagatelje v skladu z Direktivo 2009/65/ES pomeni, da bi bilo takšnim KNPVP ustrezno zagotoviti prehodno obdobje petih let od začetka veljavnosti te uredbe, v katerem ta uredba zanje ne bi veljala. Po izteku tega obdobja bi se ta uredba zanje uporabljala, če prehodno obdobje ne bi bilo podaljšano.
  Enaka izjema bi morala veljati tudi za sklade, ki niso KNPVP, kadar se za te v skladu z nacionalno zakonodajo že zahteva priprava dokumenta s ključnimi informacijami za vlagatelje v skladu z obliko in vsebino, opredeljenima v členih 78 do 81 Direktive 2009/65/ES.

| (29) | Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti štiri leta po začetku njene veljavnosti, da se upoštevajo razvoj trga, kot je pojav novih oblik naložbenih produktov, in tudi razvoj na drugih področjih zakonodaje Unije ter izkušnje držav članic. S pregledom bi se moralo oceniti, ali
  so
  se z uvedenimi ukrepi
  izboljšali zaščita in
  povprečno razumevanje malih vlagateljev v zvezi z naložbenimi produkti
  , njihovo finančno znanje
  in primerljivost produktov. Pri tem bi bilo treba tudi preučiti, ali bi bilo treba prehodno obdobje, ki velja za KNPVP, podaljšati oziroma ali bi se lahko preučile druge možnosti za obravnavo KNPVP. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(29)

Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti štiri leta po začetku njene veljavnosti, da se upoštevajo razvoj trga, kot je pojav novih oblik naložbenih produktov, in tudi razvoj na drugih področjih zakonodaje Unije ter izkušnje držav članic. S pregledom bi se moralo oceniti, ali
  so
  se z uvedenimi ukrepi
  izboljšali zaščita in
  povprečno razumevanje malih vlagateljev v zvezi z naložbenimi produkti
  , njihovo finančno znanje
  in primerljivost produktov. Pri tem bi bilo treba tudi preučiti, ali bi bilo treba prehodno obdobje, ki velja za KNPVP, podaljšati oziroma ali bi se lahko preučile druge možnosti za obravnavo KNPVP. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge.

| (30) | Da bi imeli proizvajalci in prodajalci naložbenih produktov dovolj časa za pripravo na praktično uporabo zahtev iz te uredbe, bi se zahteve iz te uredbe morale začeti uporabljati šele dve leti po začetku njene veljavnosti.
  Ta uredba ne bi smela veljati za pretekle transakcije. |
| --- | --- |

(30)

Da bi imeli proizvajalci in prodajalci naložbenih produktov dovolj časa za pripravo na praktično uporabo zahtev iz te uredbe, bi se zahteve iz te uredbe morale začeti uporabljati šele dve leti po začetku njene veljavnosti.
  Ta uredba ne bi smela veljati za pretekle transakcije.

| (31) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznane zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(31)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznane zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (32) | Ker cilja te uredbe, in sicer večje zaščite malih vlagateljev in njihovega večjega zaupanja v naložbene produkte
  in da se naslovijo ugotovljene šibkosti
  , vključno s čezmejno prodajo teh produktov, države članice, ki delujejo samostojno, ne morejo zadovoljivo doseči, ▌ temveč se zaradi svojih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje
  navedenega cilja
   – |
| --- | --- |

(32)

Ker cilja te uredbe, in sicer večje zaščite malih vlagateljev in njihovega večjega zaupanja v naložbene produkte
  in da se naslovijo ugotovljene šibkosti
  , vključno s čezmejno prodajo teh produktov, države članice, ki delujejo samostojno, ne morejo zadovoljivo doseči, ▌ temveč se zaradi svojih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje
  navedenega cilja
   –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Ta uredba določa enotna pravila o obliki in vsebini dokumenta s ključnimi informacijami, ki ga morajo pripraviti
  izključno
  proizvajalci
  paketnih
  naložbenih produktov
  za male vlagatelje
  ,
  o prilogi k temu dokumentu, ki jo morajo po potrebi pripraviti prodajalci naložbenih produktov, in o informacijah, ki jih malim vlagateljem v skladu z [direktivo o trgih finančnih instrumentov] ter [direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju] zagotovijo prodajalci naložbenih produktov,
  ter enotna pravila o predložitvi
  teh dokumentov
  malim vlagateljem.
  Cilj uredbe je zagotoviti, da bodo mali vlagatelji lahko razumeli in primerjali ključne značilnosti in tveganja naložbenih produktov, ter proizvajalcu naložbenih produktov naložiti odgovornost za dokument s ključnimi informacijami, prodajalcu teh produktov pa odgovornost za prilogo.

Člen 2

Ta uredba se uporablja za proizvajanje in prodajo naložbenih produktov.

Vendar se ne uporablja za naslednje produkte:

| (a) | zavarovalne produkte, ki ne ponujajo odkupne vrednosti ▌; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalne produkte, ki ne ponujajo odkupne vrednosti ▌;

| (b) | depozite
  , razen strukturiranih depozitov, kot so opredeljeni v členu 4 [direktive o trgih finančnih instrumentov]
  ; |
| --- | --- |

(b)

depozite
  , razen strukturiranih depozitov, kot so opredeljeni v členu 4 [direktive o trgih finančnih instrumentov]
  ;

| (c) | vrednostne papirje iz točk (b) do (g), (i) in (j) člena 1(2) Direktive 2003/71/ES; |
| --- | --- |

(c)

vrednostne papirje iz točk (b) do (g), (i) in (j) člena 1(2) Direktive 2003/71/ES;

| (d) | druge vrednostne papirje, ki ne vključujejo izvedenega finančnega instrumenta
  , z izjemo obveznic podjetij in instrumentov, ki jih izdajo namenske družbe
  ; |
| --- | --- |

(d)

druge vrednostne papirje, ki ne vključujejo izvedenega finančnega instrumenta
  , z izjemo obveznic podjetij in instrumentov, ki jih izdajo namenske družbe
  ;

| (e) | uradno priznane
  sisteme poklicnega pokojninskega zavarovanja
  in individualne pokojninske produkte, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca, in zaposleni ne more izbrati ponudnika
  ; |
| --- | --- |

(e)

uradno priznane
  sisteme poklicnega pokojninskega zavarovanja
  in individualne pokojninske produkte, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca, in zaposleni ne more izbrati ponudnika
  ;

| (f) | uradno priznane sisteme socialne varnosti, za katere se uporablja nacionalno pravo ali pravo Unije. |
| --- | --- |

(f)

uradno priznane sisteme socialne varnosti, za katere se uporablja nacionalno pravo ali pravo Unije.

Člen 3

1.   Kadar se za proizvajalce naložbenih produktov iz te uredbe uporablja tudi Direktiva 2003/71/ES, se uporabljata ta uredba in Direktiva 2003/71/ES
  z izjemo člena 4(2)(v) slednje direktive
  .

2.   Kadar se za proizvajalce naložbenih produktov iz te uredbe uporablja tudi Direktiva 2009/138/ES, se uporabljata ta uredba in Direktiva 2009/138/ES.

Člen 4

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „naložbeni produkt“ pomeni
  produkt, prek katerega lahko posameznik izvede finančno
  naložbo,
  ne glede na njeno pravno obliko in ne glede na to, ali je znesek, ki je povrnjen vlagatelju, fiksen ali spremenljiv
  ; |
| --- | --- |

(a)

„naložbeni produkt“ pomeni
  produkt, prek katerega lahko posameznik izvede finančno
  naložbo,
  ne glede na njeno pravno obliko in ne glede na to, ali je znesek, ki je povrnjen vlagatelju, fiksen ali spremenljiv
  ;

| (b) | „proizvajalec naložbenega produkta“ pomeni:






  (i) | vsako fizično ali pravno osebo, ki
  prvotno
  proizvede naložbeni produkt; |
| --- | --- | --- |

(b)

„proizvajalec naložbenega produkta“ pomeni:

(i)

vsako fizično ali pravno osebo, ki
  prvotno
  proizvede naložbeni produkt;

| (ii) | vsako fizično ali pravno osebo, ki spreminja obstoječi naložbeni produkt, tako da spremeni njegov profil tveganja in donosa ali stroške v zvezi z naložbo v naložbeni produkt; |
| --- | --- |

(ii)

vsako fizično ali pravno osebo, ki spreminja obstoječi naložbeni produkt, tako da spremeni njegov profil tveganja in donosa ali stroške v zvezi z naložbo v naložbeni produkt;

| (iia) | izdajatelja prenosljivih vrednostnih papirjev, ki so ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v skladu z določili Direktive 2003/71/ES in ki so v neposrednem lastništvu malih vlagateljev; |
| --- | --- |

(iia)

izdajatelja prenosljivih vrednostnih papirjev, ki so ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v skladu z določili Direktive 2003/71/ES in ki so v neposrednem lastništvu malih vlagateljev;

| (ba) | „prodajalec naložbenih produktov“, je oseba, ki svetuje, trži, distribuira ali prodaja naložbene produkte malim vlagateljem, distributerjem ali osebam, ki delujejo kot posredniki za naložbe malih vlagateljev; |
| --- | --- |

(ba)

„prodajalec naložbenih produktov“, je oseba, ki svetuje, trži, distribuira ali prodaja naložbene produkte malim vlagateljem, distributerjem ali osebam, ki delujejo kot posredniki za naložbe malih vlagateljev;

| (c) | „mali vlagatelji“ pomeni:






  (i) | male vlagatelje, kot so opredeljeni v ▌[
  direktivi/uredbi o trgih finančnih instrumentov
  ]; |
| --- | --- | --- |

(c)

„mali vlagatelji“ pomeni:

(i)

male vlagatelje, kot so opredeljeni v ▌[
  direktivi/uredbi o trgih finančnih instrumentov
  ];

| (ii) | stranke,
  ki niso poklicne stranke, kot so opredeljene v [prilogi I direktive o zavarovalnem posredovanju] [...]
  ; |
| --- | --- |

(ii)

stranke,
  ki niso poklicne stranke, kot so opredeljene v [prilogi I direktive o zavarovalnem posredovanju] [...]
  ;

| (d) | „pokojninski produkti“ pomeni produkte, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka
  malemu
  vlagatelju v upokojitvi in na podlagi katerih je
  mali
  vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov; |
| --- | --- |

(d)

„pokojninski produkti“ pomeni produkte, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka
  malemu
  vlagatelju v upokojitvi in na podlagi katerih je
  mali
  vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov;

| (e) | „trajni nosilec podatkov“ pomeni trajni nosilec podatkov, kakor je opredeljen v členu 2(m) Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(e)

„trajni nosilec podatkov“ pomeni trajni nosilec podatkov, kakor je opredeljen v členu 2(m) Direktive 2009/65/ES;

| (f) | „pristojni organi“ pomeni nacionalne organe držav članic, ki so zakonsko pooblaščeni za nadzorovanje proizvajalca naložbenih produktov ali osebe, ki proda naložbeni produkt malemu vlagatelju. |
| --- | --- |

(f)

„pristojni organi“ pomeni nacionalne organe držav članic, ki so zakonsko pooblaščeni za nadzorovanje proizvajalca naložbenih produktov ali osebe, ki proda naložbeni produkt malemu vlagatelju.

POGLAVJE II

DOKUMENT S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI

ODDELEK 1

PRIPRAVA DOKUMENTA S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI

Člen 5

Proizvajalec naložbenih produktov pripravi dokument s ključnimi informacijami v skladu z zahtevami iz te uredbe za vsak naložbeni produkt, ki ga proizvede,
  ta
  dokument pa še pred začetkom
  trženja in
  prodaje naložbenega produkta malim vlagateljem
  skupaj s prospektom, če ta obstaja, objavi na svojem spletnem mestu ter na enotnem spletnem mestu, ki ga vzpostavita ustrezni evropski nadzorni organ in ustrezni nacionalni nadzorni organ
  .

Dokument s ključnimi informacijami se po potrebi dopolni s prilogo, ki jo pripravi prodajalec naložbenega produkta. Dokument in priloga morata biti na voljo tudi v tiskani obliki.

Proizvajalec naložbenega produkta je odgovoren za vsebino dokumenta s ključnimi informacijami, prodajalec naložbenega produkta pa je odgovoren za prilogo in za posredovanje dokumenta malemu vlagatelju.

Člen 5a

Postopek potrditve produktov

1.
     
  Proizvajalec naložbenega produkta vzpostavi ustrezne postopke in politike, da bi zagotovil, da se bodo pri razvoju naložbenega produkta ustrezno upoštevali interesi malih vlagateljev, strank in upravičencev tovrstnih naložbenih produktov ter da bo finančni produkt dokazano rezultat upoštevanja teh interesov.

2.
     
  Pred pripravo dokumenta s ključnimi informacijami v skladu s členom 5 proizvajalec produkta oceni združljivost naložbenega produkta z interesi malih vlagateljev tako, da vzpostavi dokumentiran postopek potrditve produktov.

3.
     
  Postopek potrditve produktov zagotavlja, da vsak naložbeni produkt izpolnjuje potrebe opredeljene skupine potrošnikov in da je proizvajalec produkta opravil oceno vseh verjetnih tveganj, ki so pomembna za potrebe te skupine. Ta ocena obsega stresno testiranje naložbenega produkta.

4.
     
  Postopek potrditve produktov zagotavlja, da se naložbeni produkti, ki so že na voljo na trgu, redno pregledujejo, s čimer se zagotovi, da je produkt še naprej združljiv z interesi opredeljene skupine potrošnikov.

5.
     
  Postopek potrditve produktov se pregleduje letno. Proizvajalec naložbenih produktov mora biti vedno sposoben ustreznemu pristojnemu organu zagotoviti posodobljen in natančen opis narave in podrobnosti postopka potrditve produktov.

ODDELEK II

OBLIKA IN VSEBINA DOKUMENTA S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI

Člen 6

1.   Dokument s ključnimi informacijami je točen, pošten in jasen ter ne sme biti zavajajoč.
  Dokument s ključnimi informacijami ne sme vsebovati reklam za proizvod, trženjskega gradiva, osebne podpore in priporočil glede naložb.

2.   Dokument s ključnimi informacijami je samostojen dokument, ki se jasno razlikuje od trženjskega gradiva
  , vendar ni slabše kakovosti
  .
  Vsebuje lahko sklice na druge dokumente, na primer prospekt, pri čemer ti sklici dopolnjujejo obvezne informacije, ki jih mora dokument s ključnimi informacijami vsebovati po tej uredbi. Dokument ne sme vsebovati sklicev na trženjsko gradivo.

2a.
     
  Če paketni naložbeni produkt malemu vlagatelju ponuja možnost izbire glede naložbenega obdobja, posebnih ugodnosti ali zneskov plačila ter možnost izbire med več osnovnimi naložbami oziroma če se informacije o paketnem naložbenem produktu v dokumentu s ključnimi informacijami razlikujejo ali so odvisne od dejavnikov, značilnih za posameznega malega vlagatelja, se lahko informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 8(2), navedejo v splošni obliki ali kot primeri. V teh primerih mora dokument s ključnimi informacijami jasno navesti, v katerih dokumentih so zagotovljene podrobnejše informacije.

2b.
     
  Dokument s ključnimi informacijami jasno navaja, kje in kako je mogoče pridobiti dodatne informacije o predlagani naložbi, vključno s tem, kje in kako je mogoče pridobiti prospekt. Prospekt je vedno na voljo na zahtevo in brezplačno v jeziku, v katerem so tovrstne informacije na voljo malim vlagateljem.

3.   Dokument s ključnimi informacijami se pripravi kot kratek
  in jedrnat
  dokument
  , ki vsebuje največ dva obojestransko natisnjena lista A4 in prilogo, ki omogoča primerjave, in ki
  :

| (a) | je predstavljen in oblikovan v lahko čitljivi obliki z znaki primerne velikosti za branje; |
| --- | --- |

(a)

je predstavljen in oblikovan v lahko čitljivi obliki z znaki primerne velikosti za branje;

| (aa) | je osredotočen na ključne informacije, ki jih potrebujejo mali vlagatelji; |
| --- | --- |

(aa)

je osredotočen na ključne informacije, ki jih potrebujejo mali vlagatelji;

| (b) | je jasen in napisan v jeziku, ki vsebino sporoča na način, ki
  malim vlagateljem, katerim je namenjen, zlahka
  omogoča razumevanje predstavljenih informacij,
  zlasti v jeziku, ki je
  jasen, jedrnat in razumljiv.
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

je jasen in napisan v jeziku, ki vsebino sporoča na način, ki
  malim vlagateljem, katerim je namenjen, zlahka
  omogoča razumevanje predstavljenih informacij,
  zlasti v jeziku, ki je
  jasen, jedrnat in razumljiv.

▌

4.   Kadar se v dokumentu s ključnimi informacijami uporabijo barve, te ne smejo zmanjšati razumljivosti informacij, če se dokument natisne ali fotokopira v črno-beli tehniki.

5.   Kadar se v dokumentu s ključnimi informacijami uporabi blagovna znamka ali logotip podjetja proizvajalca naložbenega produkta ali skupine, ki ji pripada, to malega vlagatelja ne sme odvrniti od informacij, ki jih vsebuje dokument, ali zmanjšati razločnosti besedila.

Člen 7

Dokument s ključnimi informacijami je napisan v 
  uradnih jezikih
  ali v enem od uradnih jezikov
  , ki se uporablja v delu
  države članice, v 
  katerem
  se naložbeni produkt
  distribuira
  , ali v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi zadevne države članice, če pa je dokument napisan v drugem jeziku, ga je treba prevesti v enega od teh jezikov.

Člen 7a

Kadar se dokument s ključnimi informacijami nanaša na zavarovalne pogodbe, ima zavarovalnica po tej uredbi obveznosti le do imetnika police, ne pa do upravičenca ali zavarovanca.

Člen 8

1.   Naslov „Dokument s ključnimi informacijami“ je na vidnem mestu na vrhu prve strani dokumenta s ključnimi informacijami.
  Dokument s ključnimi informacijami, razen priloge k temu dokumentu, pripravi ena stranka. Na dokumentu s ključnimi informacijami je navedeno ime proizvajalca naložbenega produkta, ki je odgovoren za pripravo tega dokumenta, prav tako pa je jasno navedeno, da je proizvajalec naložbenega produkta odgovoren za vsebino dokumenta. Prilogo pripravi prodajalec, na njej pa je navedeno ime osebe ali subjekta in vsebuje nedvoumno izjavo, da je ta oseba ali subjekt odgovoren za vsebino priloge.

Dokument s ključnimi informacijami vsebuje elemente v zaporedju, navedenem v naslednjih odstavkih.

Takoj za naslovom se navede obrazložitev. Ta se glasi:

„
  Kupili boste naložbeni produkt
  .

V tem dokumentu so navedene ključne informacije
  , ki vam bodo v pomoč pri razumevanju značilnosti, tveganj, stroškov ter morebitnih dobičkov in izgub, povezanih s produktom, v prilogi pa je navedena provizija, ki se plača prodajalcu.

Ta dokument
  se zahteva v skladu z zakonom
  , ni trženjsko gradivo in ima standardno obliko, ki omogoča primerjavo
  .“

2.   Dokument s ključnimi informacijami vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ▌ ime naložbenega produkta in naziv proizvajalca naložbenega produkta
  ter ime in naslov nosilca pravne odgovornosti za dokument
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌ ime naložbenega produkta in naziv proizvajalca naložbenega produkta
  ter ime in naslov nosilca pravne odgovornosti za dokument
  ;

ter ime in naslov nosilca pravne odgovornosti za dokument

| (b) | vrsto in glavne značilnosti naložbenega produkta v oddelku z naslovom „Kaj pomeni ta naložba?“, vključno z:






  (i) | vrsto naložbenega produkta; |
| --- | --- | --- |

(b)

vrsto in glavne značilnosti naložbenega produkta v oddelku z naslovom „Kaj pomeni ta naložba?“, vključno z:

(i)

vrsto naložbenega produkta;

| (ii) | njegovimi cilji in načini njihovega doseganja; |
| --- | --- |

(ii)

njegovimi cilji in načini njihovega doseganja;

| (iia) | informacijami o skupini potrošnikov, ki jim je produkt namenjen, med drugim preprostim opisom vrst vlagateljev, ki jim je naložbeni produkt namenjen, v smislu nagnjenosti k tveganju, obdobja vlaganja in finančnega znanja, in sicer na osnovi postopka odobritve proizvoda, ki ga proizvajalec izvede pri strukturiranju naložbenega produkta; |
| --- | --- |

(iia)

(iia)

informacijami o skupini potrošnikov, ki jim je produkt namenjen, med drugim preprostim opisom vrst vlagateljev, ki jim je naložbeni produkt namenjen, v smislu nagnjenosti k tveganju, obdobja vlaganja in finančnega znanja, in sicer na osnovi postopka odobritve proizvoda, ki ga proizvajalec izvede pri strukturiranju naložbenega produkta;

informacijami o skupini potrošnikov, ki jim je produkt namenjen, med drugim preprostim opisom vrst vlagateljev, ki jim je naložbeni produkt namenjen, v smislu nagnjenosti k tveganju, obdobja vlaganja in finančnega znanja, in sicer na osnovi postopka odobritve proizvoda, ki ga proizvajalec izvede pri strukturiranju naložbenega produkta;

| (iii) | obvestilom,
  ali se ▌naložbeni produkt usmerja v posebne okoljske ali socialne rezultate ali rezultate s področja upravljanja,
  vključno z zmanjševanjem ogljikovega odtisa, vendar ne omejeno nanj, kako se ti rezultati merijo in ali je produkt naložba, povezana s proizvodnjo blaga in storitev, v nasprotju s transakcijami, ki se izvajajo izključno na finančnih trgih, in sintetičnimi indeksi
  ; |
| --- | --- |

(iii)

obvestilom,
  ali se ▌naložbeni produkt usmerja v posebne okoljske ali socialne rezultate ali rezultate s področja upravljanja,
  vključno z zmanjševanjem ogljikovega odtisa, vendar ne omejeno nanj, kako se ti rezultati merijo in ali je produkt naložba, povezana s proizvodnjo blaga in storitev, v nasprotju s transakcijami, ki se izvajajo izključno na finančnih trgih, in sintetičnimi indeksi
  ;

obvestilom,

vključno z zmanjševanjem ogljikovega odtisa, vendar ne omejeno nanj, kako se ti rezultati merijo in ali je produkt naložba, povezana s proizvodnjo blaga in storitev, v nasprotju s transakcijami, ki se izvajajo izključno na finančnih trgih, in sintetičnimi indeksi

| (iiia) | razčlenitvijo osnovnega portfelja sredstev po gospodarskih sektorjih, ki se financirajo neposredno ali posredno; |
| --- | --- |

(iiia)

(iiia)

razčlenitvijo osnovnega portfelja sredstev po gospodarskih sektorjih, ki se financirajo neposredno ali posredno;

razčlenitvijo osnovnega portfelja sredstev po gospodarskih sektorjih, ki se financirajo neposredno ali posredno;

▌

| (c) | v oddelku z naslovom
  „Katere odločitve moram sprejeti?“ informacije o različnih odločitvah, ki jih mora sprejeti mali vlagatelj, npr. o izbiri sklada, naložbenem obdobju, višini premije, vključno z navedbo, katere druge ugodnosti in sprožilci ugodnosti so na voljo;


  ▌ |
| --- | --- |

(c)

v oddelku z naslovom
  „Katere odločitve moram sprejeti?“ informacije o različnih odločitvah, ki jih mora sprejeti mali vlagatelj, npr. o izbiri sklada, naložbenem obdobju, višini premije, vključno z navedbo, katere druge ugodnosti in sprožilci ugodnosti so na voljo;

„Katere odločitve moram sprejeti?“ informacije o različnih odločitvah, ki jih mora sprejeti mali vlagatelj, npr. o izbiri sklada, naložbenem obdobju, višini premije, vključno z navedbo, katere druge ugodnosti in sprožilci ugodnosti so na voljo;

▌

| (d) | v oddelku „Kakšna so tveganja in kaj lahko pridobim
  v zameno
  ?“ ob upoštevanju ▌razvoja trga, ki se domneva:








  (i) | profil tveganja in donosa naložbenega produkta, vključno z zbirnim kazalnikom, ki sestoji iz jasne in zlahka razumljive vizualizacije profila tveganja in donosa naložbenega produkta; |
| --- | --- | --- |

(d)

v oddelku „Kakšna so tveganja in kaj lahko pridobim
  v zameno
  ?“ ob upoštevanju ▌razvoja trga, ki se domneva:

v zameno

(i)

(i)

profil tveganja in donosa naložbenega produkta, vključno z zbirnim kazalnikom, ki sestoji iz jasne in zlahka razumljive vizualizacije profila tveganja in donosa naložbenega produkta;

profil tveganja in donosa naložbenega produkta, vključno z zbirnim kazalnikom, ki sestoji iz jasne in zlahka razumljive vizualizacije profila tveganja in donosa naložbenega produkta;

| (ii) | okvirni scenarij neto uspešnosti v prihodnosti s pojasnilom glavnih tveganj produkta, da se profil postavi v kontekst; opis tveganj mora biti razumljiv in nazoren; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

okvirni scenarij neto uspešnosti v prihodnosti s pojasnilom glavnih tveganj produkta, da se profil postavi v kontekst; opis tveganj mora biti razumljiv in nazoren;

okvirni scenarij neto uspešnosti v prihodnosti s pojasnilom glavnih tveganj produkta, da se profil postavi v kontekst; opis tveganj mora biti razumljiv in nazoren;

| (iii) | za pokojninske produkte v pododdelku z naslovom „Kaj utegnem dobiti ob upokojitvi?“ napovedi mogočih rezultatov v prihodnosti, izrecno razčlenjenih glede na različne scenarije poteka, vključno s scenarijem, ki predvideva najslabši možni potek dogodkov. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

za pokojninske produkte v pododdelku z naslovom „Kaj utegnem dobiti ob upokojitvi?“ napovedi mogočih rezultatov v prihodnosti, izrecno razčlenjenih glede na različne scenarije poteka, vključno s scenarijem, ki predvideva najslabši možni potek dogodkov.

za pokojninske produkte v pododdelku z naslovom „Kaj utegnem dobiti ob upokojitvi?“ napovedi mogočih rezultatov v prihodnosti, izrecno razčlenjenih glede na različne scenarije poteka, vključno s scenarijem, ki predvideva najslabši možni potek dogodkov.

Ustrezni evropski nadzorni organ pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki natančno opredeljujejo omejeno število kategorij tveganja in standarde za vizualizacijo zbirnega kazalnika.

Osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ...

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (e) | v oddelku z naslovom
  „Kaj se lahko zgodi z mojo naložbo? Ali obstajajo varovala in koliko stanejo?“ jasna navedba, ali je izguba kapitala mogoča:










  (i) | morebitno zagotovljeno jamstvo in/ali zaščita kapitala ter morebitne omejitve pri tem, pri čemer se navede skupna višina sredstev, vključno z nazivom nosilca te odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

v oddelku z naslovom
  „Kaj se lahko zgodi z mojo naložbo? Ali obstajajo varovala in koliko stanejo?“ jasna navedba, ali je izguba kapitala mogoča:

„Kaj se lahko zgodi z mojo naložbo? Ali obstajajo varovala in koliko stanejo?“ jasna navedba, ali je izguba kapitala mogoča:

(i)

(i)

morebitno zagotovljeno jamstvo in/ali zaščita kapitala ter morebitne omejitve pri tem, pri čemer se navede skupna višina sredstev, vključno z nazivom nosilca te odgovornosti;

morebitno zagotovljeno jamstvo in/ali zaščita kapitala ter morebitne omejitve pri tem, pri čemer se navede skupna višina sredstev, vključno z nazivom nosilca te odgovornosti;

| (ii) | podatek, ali je naložbeni produkt vključen v odškodninsko ali jamstveno shemo, z navedbo imena sheme in imena poroka ter z navedbo tveganj, ki jih shema krije, in tveganj, ki jih ne krije; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

podatek, ali je naložbeni produkt vključen v odškodninsko ali jamstveno shemo, z navedbo imena sheme in imena poroka ter z navedbo tveganj, ki jih shema krije, in tveganj, ki jih ne krije;

podatek, ali je naložbeni produkt vključen v odškodninsko ali jamstveno shemo, z navedbo imena sheme in imena poroka ter z navedbo tveganj, ki jih shema krije, in tveganj, ki jih ne krije;

| (iii) | v pododdelku „Ali sem zavarovan?“ jasna navedba, ali naložbeni produkt vsebuje zavarovanje, z informacijami o tem zavarovanju; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

v pododdelku „Ali sem zavarovan?“ jasna navedba, ali naložbeni produkt vsebuje zavarovanje, z informacijami o tem zavarovanju;

v pododdelku „Ali sem zavarovan?“ jasna navedba, ali naložbeni produkt vsebuje zavarovanje, z informacijami o tem zavarovanju;

| (iv) | po potrebi drugi zaščitni ukrepi, kot je depozitar sklada, vključno z identiteto in funkcijo vseh udeleženih strani; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

po potrebi drugi zaščitni ukrepi, kot je depozitar sklada, vključno z identiteto in funkcijo vseh udeleženih strani;

po potrebi drugi zaščitni ukrepi, kot je depozitar sklada, vključno z identiteto in funkcijo vseh udeleženih strani;

| (ea) | v pododdelku z naslovom „Kaj se zgodi, če proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta propade?“ kratek opis največje možne izgube za malega vlagatelja in navedba, ali je izgubo mogoče povrniti prek odškodninske sheme za vlagatelje ali jamstvene sheme; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

v pododdelku z naslovom „Kaj se zgodi, če proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta propade?“ kratek opis največje možne izgube za malega vlagatelja in navedba, ali je izgubo mogoče povrniti prek odškodninske sheme za vlagatelje ali jamstvene sheme;

v pododdelku z naslovom „Kaj se zgodi, če proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta propade?“ kratek opis največje možne izgube za malega vlagatelja in navedba, ali je izgubo mogoče povrniti prek odškodninske sheme za vlagatelje ali jamstvene sheme;

| (eb) | v oddelku z naslovom „Kaj se zgodi, ko umrem?“ informacije o tem, kaj se zgodi z denarjem, ki je vezan v obliki produkta/skladov, in o vseh dodatnih koristih v primeru smrti; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

v oddelku z naslovom „Kaj se zgodi, ko umrem?“ informacije o tem, kaj se zgodi z denarjem, ki je vezan v obliki produkta/skladov, in o vseh dodatnih koristih v primeru smrti;

v oddelku z naslovom „Kaj se zgodi, ko umrem?“ informacije o tem, kaj se zgodi z denarjem, ki je vezan v obliki produkta/skladov, in o vseh dodatnih koristih v primeru smrti;

| (f) | v oddelku z naslovom „Kakšni so stroški?“
  skupni
  stroški, povezani z naložbo v naložbeni produkt, z 
  vsemi
  neposrednimi in posrednimi stroški, ki jih ima vlagatelj, ter zbirnimi kazalniki teh stroškov
  , vključno z:










  (i) | vstopnimi, tekočimi in izstopnimi stroški, ki jih ima mali vlagatelj, ter plačilnimi pogoji in fleksibilnostjo, z jasnim razlikovanjem med tem, kateri so odgovornost proizvajalca in kateri so odgovornost prodajalca naložbenega produkta, vključno z zbirnimi kazalniki teh stroškov; |
| --- | --- | --- |

(f)

v oddelku z naslovom „Kakšni so stroški?“
  skupni
  stroški, povezani z naložbo v naložbeni produkt, z 
  vsemi
  neposrednimi in posrednimi stroški, ki jih ima vlagatelj, ter zbirnimi kazalniki teh stroškov
  , vključno z:

skupni

vsemi

, vključno z:

(i)

(i)

vstopnimi, tekočimi in izstopnimi stroški, ki jih ima mali vlagatelj, ter plačilnimi pogoji in fleksibilnostjo, z jasnim razlikovanjem med tem, kateri so odgovornost proizvajalca in kateri so odgovornost prodajalca naložbenega produkta, vključno z zbirnimi kazalniki teh stroškov;

vstopnimi, tekočimi in izstopnimi stroški, ki jih ima mali vlagatelj, ter plačilnimi pogoji in fleksibilnostjo, z jasnim razlikovanjem med tem, kateri so odgovornost proizvajalca in kateri so odgovornost prodajalca naložbenega produkta, vključno z zbirnimi kazalniki teh stroškov;

| (ii) | vsemi letnimi stroški in drugimi plačili, odbitimi od produkta v danem obdobju, vključno s spremenljivimi provizijami (kot so transakcijski stroški, borzni davki), ki jih ni mogoče vključiti v izračun stroškov. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

vsemi letnimi stroški in drugimi plačili, odbitimi od produkta v danem obdobju, vključno s spremenljivimi provizijami (kot so transakcijski stroški, borzni davki), ki jih ni mogoče vključiti v izračun stroškov.

vsemi letnimi stroški in drugimi plačili, odbitimi od produkta v danem obdobju, vključno s spremenljivimi provizijami (kot so transakcijski stroški, borzni davki), ki jih ni mogoče vključiti v izračun stroškov.

Stroški in odbitki se navedejo na način, ki kaže njihov sestavljeni kumulativni učinek na naložbe v reprezentativnih obdobjih naložbe. Za namene primerjanja morajo biti skupni stroški izraženi v denarnem znesku in odstotkih, da se ponazori njihove učinke na naložbo.

Če ima naložbeni produkt prag za morebitne donose, ki zmanjšuje neto donose za malega vlagatelja, proizvajalcu pa omogoča, da si prisvoji ves dobiček nad omejitvijo, je to treba jasno razkriti.

Zagotovijo se informacije, kako dostopati do neodvisnega spletnega izračuna sklada, katerega delovanje upravlja ustrezni evropski nadzorni organ;

▌

| (h) | v oddelku z naslovom „Ali denar lahko dobim izplačan?“:










  (i) | možnost obdobja za razmislek o naložbenem produktu; |
| --- | --- | --- |

(h)

v oddelku z naslovom „Ali denar lahko dobim izplačan?“:

v oddelku z naslovom „Ali denar lahko dobim izplačan?“:

(i)

(i)

možnost obdobja za razmislek o naložbenem produktu;

možnost obdobja za razmislek o naložbenem produktu;

| (ii) | navedba priporočenega ali zahtevanega najkrajšega obdobja lastništva, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

navedba priporočenega ali zahtevanega najkrajšega obdobja lastništva,

navedba priporočenega ali zahtevanega najkrajšega obdobja lastništva,

| (iii) | možnosti in pogoji za morebitno likvidacijo naložbe pred njeno dospelostjo, ob upoštevanju profila tveganja in donosa naložbenega produkta ter gibanja ciljnega trga; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

možnosti in pogoji za morebitno likvidacijo naložbe pred njeno dospelostjo, ob upoštevanju profila tveganja in donosa naložbenega produkta ter gibanja ciljnega trga;

možnosti in pogoji za morebitno likvidacijo naložbe pred njeno dospelostjo, ob upoštevanju profila tveganja in donosa naložbenega produkta ter gibanja ciljnega trga;

| (iv) | informacije o morebitnih posledicah izplačila denarja pred iztekom obdobja ali priporočenega obdobja lastništva; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

informacije o morebitnih posledicah izplačila denarja pred iztekom obdobja ali priporočenega obdobja lastništva;

informacije o morebitnih posledicah izplačila denarja pred iztekom obdobja ali priporočenega obdobja lastništva;

| (v) | navedba povprečnega naložbenega obdobja osnovnega portfelja sredstev na podlagi povprečnega prometa vrednostnih papirjev v posesti za trgovanje in povprečne ročnosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti do zapadlosti; |
| --- | --- |

(v)

(v)

navedba povprečnega naložbenega obdobja osnovnega portfelja sredstev na podlagi povprečnega prometa vrednostnih papirjev v posesti za trgovanje in povprečne ročnosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti do zapadlosti;

navedba povprečnega naložbenega obdobja osnovnega portfelja sredstev na podlagi povprečnega prometa vrednostnih papirjev v posesti za trgovanje in povprečne ročnosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti do zapadlosti;

| (ha) | v oddelku z naslovom „Kako izvem, kaj se dogaja z mojim produktom?“ izjava, da bo proizvajalec na pregleden način z letnim dokumentom stranko obveščal o uspešnosti naložbenega produkta. Dokument vsebuje naknadne informacije o donosnosti naložbenega produkta v preteklem letu. Nadalje se naknadni donos primerja z različnimi naložbenimi produkti, katerih profil tveganja je primerljiv. Če ima stranka v lasti več naložbenih produktov določenega proizvajalca, ki jih zajema ta uredba, predhodno omenjeno razkritje informacij in primerjava veljata za celoten portfelj. Vsi stroški, ki vplivajo na donos naložbenega produkta, se prav tako razkrijejo; |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

v oddelku z naslovom „Kako izvem, kaj se dogaja z mojim produktom?“ izjava, da bo proizvajalec na pregleden način z letnim dokumentom stranko obveščal o uspešnosti naložbenega produkta. Dokument vsebuje naknadne informacije o donosnosti naložbenega produkta v preteklem letu. Nadalje se naknadni donos primerja z različnimi naložbenimi produkti, katerih profil tveganja je primerljiv. Če ima stranka v lasti več naložbenih produktov določenega proizvajalca, ki jih zajema ta uredba, predhodno omenjeno razkritje informacij in primerjava veljata za celoten portfelj. Vsi stroški, ki vplivajo na donos naložbenega produkta, se prav tako razkrijejo;

v oddelku z naslovom „Kako izvem, kaj se dogaja z mojim produktom?“ izjava, da bo proizvajalec na pregleden način z letnim dokumentom stranko obveščal o uspešnosti naložbenega produkta. Dokument vsebuje naknadne informacije o donosnosti naložbenega produkta v preteklem letu. Nadalje se naknadni donos primerja z različnimi naložbenimi produkti, katerih profil tveganja je primerljiv. Če ima stranka v lasti več naložbenih produktov določenega proizvajalca, ki jih zajema ta uredba, predhodno omenjeno razkritje informacij in primerjava veljata za celoten portfelj. Vsi stroški, ki vplivajo na donos naložbenega produkta, se prav tako razkrijejo;

| (hb) | v oddelku z naslovom „Kako se lahko pritožim?“ informacije o tem, kako in komu lahko stranka poda pritožbo v zvezi s produktom in njegovim upravljanjem; |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

v oddelku z naslovom „Kako se lahko pritožim?“ informacije o tem, kako in komu lahko stranka poda pritožbo v zvezi s produktom in njegovim upravljanjem;

v oddelku z naslovom „Kako se lahko pritožim?“ informacije o tem, kako in komu lahko stranka poda pritožbo v zvezi s produktom in njegovim upravljanjem;

| (hc) | v oddelku z naslovom „Drugi pravni dokumenti, povezani s tem produktom“ kratek opis dokumentacije (vključno s prospektom, kjer je to ustrezno), z izjemo trženjskega gradiva; |
| --- | --- |

(hc)

(hc)

v oddelku z naslovom „Drugi pravni dokumenti, povezani s tem produktom“ kratek opis dokumentacije (vključno s prospektom, kjer je to ustrezno), z izjemo trženjskega gradiva;

v oddelku z naslovom „Drugi pravni dokumenti, povezani s tem produktom“ kratek opis dokumentacije (vključno s prospektom, kjer je to ustrezno), z izjemo trženjskega gradiva;

| (hd) | proti koncu dokumenta v novem oddelku z naslovom „Informacije o produktu“ naslednje informacije o produktu, kjer je to ustrezno:










  (i) | enolična oznaka vrednostnega papirja (ISIN); |
| --- | --- | --- |

(hd)

(hd)

proti koncu dokumenta v novem oddelku z naslovom „Informacije o produktu“ naslednje informacije o produktu, kjer je to ustrezno:

proti koncu dokumenta v novem oddelku z naslovom „Informacije o produktu“ naslednje informacije o produktu, kjer je to ustrezno:

(i)

(i)

enolična oznaka vrednostnega papirja (ISIN);

enolična oznaka vrednostnega papirja (ISIN);

| (ii) | številka mednarodnih revizijskih standardov (ISA); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

številka mednarodnih revizijskih standardov (ISA);

številka mednarodnih revizijskih standardov (ISA);

| (iii) | obrestna mera; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

obrestna mera;

obrestna mera;

| (iv) | borza, povezana s produktom; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

borza, povezana s produktom;

borza, povezana s produktom;

| (v) | valuta in |
| --- | --- |

(v)

(v)

valuta in

valuta in

| (vi) | datum izdaje; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

datum izdaje;

datum izdaje;

| (he) | naziv in kontaktni podatki pristojnega organa, ki regulira produkt; |
| --- | --- |

(he)

(he)

naziv in kontaktni podatki pristojnega organa, ki regulira produkt;

naziv in kontaktni podatki pristojnega organa, ki regulira produkt;

| (hf) | v oddelku z naslovom „Zavarovalne storitve“ navedba, ali naložbeni produkt zagotavlja zavarovalne storitve, in če jih, podrobni podatki o teh zavarovalnih storitvah v skladu z Direktivo 2009/138/ES, razen njenega člena 8(2). Če je v pogodbi predvidena izbira med več življenjskimi zavarovanji, vezanimi na enoto, mora biti vključena zbirna tabela, ki razvršča enote na tri kategorije glede na njihovo stopnjo tveganja.



  Ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES in v skladu s členom 8 te uredbe je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) pristojen, da določi:









  (i) | glavne značilnosti zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(hf)

(hf)

v oddelku z naslovom „Zavarovalne storitve“ navedba, ali naložbeni produkt zagotavlja zavarovalne storitve, in če jih, podrobni podatki o teh zavarovalnih storitvah v skladu z Direktivo 2009/138/ES, razen njenega člena 8(2). Če je v pogodbi predvidena izbira med več življenjskimi zavarovanji, vezanimi na enoto, mora biti vključena zbirna tabela, ki razvršča enote na tri kategorije glede na njihovo stopnjo tveganja.

v oddelku z naslovom „Zavarovalne storitve“ navedba, ali naložbeni produkt zagotavlja zavarovalne storitve, in če jih, podrobni podatki o teh zavarovalnih storitvah v skladu z Direktivo 2009/138/ES, razen njenega člena 8(2). Če je v pogodbi predvidena izbira med več življenjskimi zavarovanji, vezanimi na enoto, mora biti vključena zbirna tabela, ki razvršča enote na tri kategorije glede na njihovo stopnjo tveganja.

Ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES in v skladu s členom 8 te uredbe je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) pristojen, da določi:

(i)

(i)

glavne značilnosti zavarovalne pogodbe;

glavne značilnosti zavarovalne pogodbe;

| (ii) | natančno obliko posebnega zavarovalnega dokumenta; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

natančno obliko posebnega zavarovalnega dokumenta;

natančno obliko posebnega zavarovalnega dokumenta;

| (iii) | vsebino posebnega zavarovalnega dokumenta, vključno z možnostmi dodelitve sredstev, ki se ponudijo malim vlagateljem; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

vsebino posebnega zavarovalnega dokumenta, vključno z možnostmi dodelitve sredstev, ki se ponudijo malim vlagateljem;

vsebino posebnega zavarovalnega dokumenta, vključno z možnostmi dodelitve sredstev, ki se ponudijo malim vlagateljem;

| (iv) | pravila za razvrstitev enot v tri kategorije. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

pravila za razvrstitev enot v tri kategorije.

pravila za razvrstitev enot v tri kategorije.

Proizvajalec naložbenega produkta dokument s ključnimi informacijami razdeli za vsako osnovno naložbo zavarovalnih pogodb, za katero to predvideva ta uredba. Osnovne naložbe vključujejo enote računa in/ali sredstva, ki se glasijo na valuto, če je to pomembno, in kategorijo tveganja, ki je povezana z vsako od njih.

3.   
  V prilogi dokumenta s ključnimi informacijami je razkrita identiteta prodajalca naložbenega produkta, kjer je to primerno, pa priloga vsebuje tudi:

V prilogi dokumenta s ključnimi informacijami je razkrita identiteta prodajalca naložbenega produkta, kjer je to primerno, pa priloga vsebuje tudi:

| (a) | navedbo, da lahko davčna zakonodaja matične države članice vlagatelja bistveno vpliva na pričakovani in dejanski donos naložbe; |
| --- | --- |

(a)

(a)

navedbo, da lahko davčna zakonodaja matične države članice vlagatelja bistveno vpliva na pričakovani in dejanski donos naložbe;

navedbo, da lahko davčna zakonodaja matične države članice vlagatelja bistveno vpliva na pričakovani in dejanski donos naložbe;

| (b) | stroške, povezane z naložbenim produktom, za katerega je posrednik, vključno s provizijami, retrocesijami ali drugimi s transakcijo povezanimi dajatvami, ki jih plača proizvajalec ali tretja stranka, kot določata direktivi 2004/39/ES in 2002/39/ES

   (12). |
| --- | --- |

(b)

(b)

stroške, povezane z naložbenim produktom, za katerega je posrednik, vključno s provizijami, retrocesijami ali drugimi s transakcijo povezanimi dajatvami, ki jih plača proizvajalec ali tretja stranka, kot določata direktivi 2004/39/ES in 2002/39/ES

   (12).

stroške, povezane z naložbenim produktom, za katerega je posrednik, vključno s provizijami, retrocesijami ali drugimi s transakcijo povezanimi dajatvami, ki jih plača proizvajalec ali tretja stranka, kot določata direktivi 2004/39/ES in 2002/39/ES

12

3a.
     
  Ustrezni evropski nadzorni organ razvije neodvisno spletno računalo sklada in ga objavi na svojem spletnem mestu. Računalo vlagateljem omogoča, da izračunajo donos predlaganega naložbenega produkta za male vlagatelje, tako da vnesejo informacije o pričakovanem trajanju, znesku in ocenjenem osnovnem donosu naložbe, ki je izražen v odstotkih, da se lahko določi končna vrednost naložbe po odbitku stroškov.

3a.

Ustrezni evropski nadzorni organ razvije neodvisno spletno računalo sklada in ga objavi na svojem spletnem mestu. Računalo vlagateljem omogoča, da izračunajo donos predlaganega naložbenega produkta za male vlagatelje, tako da vnesejo informacije o pričakovanem trajanju, znesku in ocenjenem osnovnem donosu naložbe, ki je izražen v odstotkih, da se lahko določi končna vrednost naložbe po odbitku stroškov.

Računalo vključuje stroške in provizije, ki so jih zaračunali različni proizvajalci naložbenega produkta za katerikoli sklad, prodan javnosti, skupaj z vsemi drugimi stroški ali provizijami, ki so jih zaračunali posredniki ali drugi udeleženci v naložbeni verigi, ki jih niso vključili že proizvajalci produkta.

Računalo vključuje stroške in provizije, ki so jih zaračunali različni proizvajalci naložbenega produkta za katerikoli sklad, prodan javnosti, skupaj z vsemi drugimi stroški ali provizijami, ki so jih zaračunali posredniki ali drugi udeleženci v naložbeni verigi, ki jih niso vključili že proizvajalci produkta.

Proizvajalci naložbenega produkta in osebe, ki naložbene produkte priporočajo ali prodajajo, morajo ustreznemu evropskemu nadzornemu organu vsake tri mesece predložiti pomembne podatke, in sicer najpozneje v roku 60 dni.

Proizvajalci naložbenega produkta in osebe, ki naložbene produkte priporočajo ali prodajajo, morajo ustreznemu evropskemu nadzornemu organu vsake tri mesece predložiti pomembne podatke, in sicer najpozneje v roku 60 dni.

Ustreznemu evropskemu nadzornemu organu se zagotovi vire za opravljanje te naloge. Po potrebi mora tesno sodelovati z drugimi evropskimi nadzornimi organi.

Ustreznemu evropskemu nadzornemu organu se zagotovi vire za opravljanje te naloge. Po potrebi mora tesno sodelovati z drugimi evropskimi nadzornimi organi.

4.   Informacije iz odstavka 2 se predstavijo v enotni obliki, vključno z enotnimi naslovi in ob upoštevanju standardnega vrstnega reda, določenega v odstavku 2, tako da se omogoči primerjava z dokumenti s ključnimi informacijami za druge naložbene produkte. Dokument s ključnimi informacijami je označen z enotnim simbolom, da se razlikuje od drugih dokumentov.

5.   Komisija je v skladu s členom 23 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobnosti o predstavitvi in vsebini vsakega od elementov informacij iz odstavka 2
  , vključno z učinkom uvedbe kazalnikov tveganja, in odstavka
   3(a), predstavitev in podrobnosti o drugih informacijah, ki jih lahko proizvajalec produkta
  ali prodajalec
  naložbenih produktov vključi v dokument s ključnimi informacijami ali njegove priloge iz odstavka 3, ter podrobnosti o enotni obliki in enotnem simbolu iz odstavka 4. Komisija upošteva razlike med naložbenimi produkti in zmožnostmi malih vlagateljev ter tudi značilnostmi naložbenih produktov, ki malemu vlagatelju omogočajo izbiro med različnimi osnovnimi naložbami ali drugimi možnostmi, ki jih produkt ponuja, tudi kadar se lahko ta izbira opravi v različnih obdobjih ali se v prihodnosti spremeni.

, vključno z učinkom uvedbe kazalnikov tveganja, in odstavka

ali prodajalec

Komisija je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo smernice za razvoj meril Unije za socialne in okoljske naložbene produkte. Ta merila bi morala podpirati dolgoročno financiranje gospodarstva in spodbujati trajnosten okoljski in družbeni razvoj finančnih naložb, pa tudi uvedbo oznake Unije za trajnostne naložbe. Komisija je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo standarde za okoljska obvestila glede morebitnih okoljskih tveganj.

Komisija je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo smernice za razvoj meril Unije za socialne in okoljske naložbene produkte. Ta merila bi morala podpirati dolgoročno financiranje gospodarstva in spodbujati trajnosten okoljski in družbeni razvoj finančnih naložb, pa tudi uvedbo oznake Unije za trajnostne naložbe. Komisija je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo standarde za okoljska obvestila glede morebitnih okoljskih tveganj.

Pred sprejetjem delegiranih aktov iz tega odstavka Komisija opravi ustrezno preverjanje potrošnikov, da bi izbrala najprimernejše ukrepe za male vlagatelje. Komisija v tesnem sodelovanju s tremi evropskimi nadzornimi organi pripravi tudi vzorec dokumentov s ključnimi informacijami, ki upoštevajo razlike med naložbenimi produkti.

Pred sprejetjem delegiranih aktov iz tega odstavka Komisija opravi ustrezno preverjanje potrošnikov, da bi izbrala najprimernejše ukrepe za male vlagatelje. Komisija v tesnem sodelovanju s tremi evropskimi nadzornimi organi pripravi tudi vzorec dokumentov s ključnimi informacijami, ki upoštevajo razlike med naložbenimi produkti.

6.   ▌ EBA, ▌ EIOPA ter ▌ ESMA pripravijo osnutek regulativnih standardov za določitev:

| (a) | metodologije, na kateri temelji predstavitev
  profilov
  tveganja in donosa iz točke (e) odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

metodologije, na kateri temelji predstavitev
  profilov
  tveganja in donosa iz točke (e) odstavka 2 tega člena;

profilov

| (b) | izračuna stroškov
  , vključno s specifikacijo zbirnih kazalnikov,
  iz točke (f) odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

izračuna stroškov
  , vključno s specifikacijo zbirnih kazalnikov,
  iz točke (f) odstavka 2 tega člena;

, vključno s specifikacijo zbirnih kazalnikov,

| (ba) | načel, ki bodo uporabljena za okoljske, socialne ali upravljavske rezultate iz odstavka 2(b)(iii). |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

načel, ki bodo uporabljena za okoljske, socialne ali upravljavske rezultate iz odstavka 2(b)(iii).

načel, ki bodo uporabljena za okoljske, socialne ali upravljavske rezultate iz odstavka 2(b)(iii).

| (bb) | za vsako od vprašanj iz tega člena seznam produktov, za katere veljajo. |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

za vsako od vprašanj iz tega člena seznam produktov, za katere veljajo.

za vsako od vprašanj iz tega člena seznam produktov, za katere veljajo.

Osnutek regulativnih tehničnih standardov upošteva različne vrste naložbenih produktov
  in delo, ki je bilo že opravljeno v okviru [direktive o trgih finančnih instrumentov], [direktive
  o zavarovalnem posredovanju
  ], Direktive 2003/71/ES, Direktive 2009/138/ES in Direktive 2009/65/ES, ki uvaja ključni dokument z informacijami za vlagatelje v zvezi s KNPVP
  .

in delo, ki je bilo že opravljeno v okviru [direktive o trgih finančnih instrumentov], [direktive

], Direktive 2003/71/ES, Direktive 2009/138/ES in Direktive 2009/65/ES, ki uvaja ključni dokument z informacijami za vlagatelje v zvezi s KNPVP

Evropski nadzorni organi osnutke regulativnih tehničnih standardov predložijo Komisiji do [...].

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka
  v skladu s postopkom iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ter členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

iz prvega pododstavka

Člen 8a

Člen 8a

Oznaka zahtevnosti

Oznaka zahtevnosti

1.
     
  Za naložbene produkte, ki so izpostavljeni enemu ali več tveganjem, opisanim v odstavku 2, se na vrhu prve strani dokumenta s ključnimi informacijami z jasno vidnimi črkami natisne naslednja izjava:

1.

Za naložbene produkte, ki so izpostavljeni enemu ali več tveganjem, opisanim v odstavku 2, se na vrhu prve strani dokumenta s ključnimi informacijami z jasno vidnimi črkami natisne naslednja izjava:

„Oznaka zahtevnosti: Ta produkt velja za zelo zahtevnega in morda ni primeren za vse male vlagatelje.“

2.
     
  Če je izpolnjen eden ali več od naslednjih pogojev, velja, da naložbeni produkti niso namenjeni malim vlagateljem:

2.

Če je izpolnjen eden ali več od naslednjih pogojev, velja, da naložbeni produkti niso namenjeni malim vlagateljem:

| (a) | profil tveganja in donosa ali stroški so predstavljeni na prezahteven način; |
| --- | --- |

(a)

(a)

profil tveganja in donosa ali stroški so predstavljeni na prezahteven način;

profil tveganja in donosa ali stroški so predstavljeni na prezahteven način;

| (b) | produkt vlaga v osnovna sredstva, v katera navadno neprofesionalni vlagatelji ne vlagajo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

produkt vlaga v osnovna sredstva, v katera navadno neprofesionalni vlagatelji ne vlagajo;

produkt vlaga v osnovna sredstva, v katera navadno neprofesionalni vlagatelji ne vlagajo;

| (c) | profil tveganja in donosa je pogojen s sočasnim pojavom dveh ali več dogodkov, povezanih z najmanj dvema različnima razredoma sredstev; |
| --- | --- |

(c)

(c)

profil tveganja in donosa je pogojen s sočasnim pojavom dveh ali več dogodkov, povezanih z najmanj dvema različnima razredoma sredstev;

profil tveganja in donosa je pogojen s sočasnim pojavom dveh ali več dogodkov, povezanih z najmanj dvema različnima razredoma sredstev;

| (d) | za izračun končne donosnosti naložbe se uporabljajo številni različni mehanizmi, zato je tveganje, da jih mali vlagatelj ne bo razumel, večje; |
| --- | --- |

(d)

(d)

za izračun končne donosnosti naložbe se uporabljajo številni različni mehanizmi, zato je tveganje, da jih mali vlagatelj ne bo razumel, večje;

za izračun končne donosnosti naložbe se uporabljajo številni različni mehanizmi, zato je tveganje, da jih mali vlagatelj ne bo razumel, večje;

| (e) | donosnost naložbe vključuje značilnosti paketiranja, s čimer se izkoristijo pomanjkljivosti v ravnanju malega vlagatelja, na primer da se ponudi vabljiva fiksna stopnja, ki ji sledi precej višja spremenljiva pogojna stopnja ali ponavljalna formula; |
| --- | --- |

(e)

(e)

donosnost naložbe vključuje značilnosti paketiranja, s čimer se izkoristijo pomanjkljivosti v ravnanju malega vlagatelja, na primer da se ponudi vabljiva fiksna stopnja, ki ji sledi precej višja spremenljiva pogojna stopnja ali ponavljalna formula;

donosnost naložbe vključuje značilnosti paketiranja, s čimer se izkoristijo pomanjkljivosti v ravnanju malega vlagatelja, na primer da se ponudi vabljiva fiksna stopnja, ki ji sledi precej višja spremenljiva pogojna stopnja ali ponavljalna formula;

| (f) | skupna izpostavljenost finančnega produkta, izmerjena na podlagi mesečne tvegane vrednosti, izračunane z 99-odstotno stopnjo natančnosti v trenutku trgovanja, je večja od 20 %. |
| --- | --- |

(f)

(f)

skupna izpostavljenost finančnega produkta, izmerjena na podlagi mesečne tvegane vrednosti, izračunane z 99-odstotno stopnjo natančnosti v trenutku trgovanja, je večja od 20 %.

skupna izpostavljenost finančnega produkta, izmerjena na podlagi mesečne tvegane vrednosti, izračunane z 99-odstotno stopnjo natančnosti v trenutku trgovanja, je večja od 20 %.

3.
     
  Evropski nadzorni organi EBA, EIOPA in ESMA oblikujejo smernice za pogoje iz odstavka 2.

3.

Evropski nadzorni organi EBA, EIOPA in ESMA oblikujejo smernice za pogoje iz odstavka 2.

Osnutke regulativnih tehničnih standardov predložijo Komisiji najpozneje do ...[Datum: 6 mesecev po objavi te uredbe v uradnem listu].

Osnutke regulativnih tehničnih standardov predložijo Komisiji najpozneje do ...[Datum: 6 mesecev po objavi te uredbe v uradnem listu].

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ter členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ter členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 9

Člen 9

Tržne komunikacije ▌v zvezi z naložbenim produktom ne vsebujejo navedb, ki so v nasprotju z informacijami iz dokumenta s ključnimi informacijami ali zmanjšujejo
  njegov
  pomen. Tržne komunikacije
  obveščajo o objavi dokumenta
  s ključnimi informacijami
  na uradnem spletnem mestu pristojnega organa z neposredno povezavo nanj
  .
  Na zahtevo se lahko kopija v papirni obliki brezplačno posreduje proizvajalcu ali prodajalcu naložbenih produktov.

njegov

obveščajo o objavi dokumenta

na uradnem spletnem mestu pristojnega organa z neposredno povezavo nanj

Na zahtevo se lahko kopija v papirni obliki brezplačno posreduje proizvajalcu ali prodajalcu naložbenih produktov.

Člen 10

Člen 10

1.   Proizvajalec naložbenega produkta redno pregleduje informacije v dokumentu s ključnimi informacijami in dokument spremeni, kadar pri pregledu ugotovi, da so potrebne
  večje
  spremembe
  v skladu s členom 8, zlasti če je prišlo do pomembnih sprememb produkta in predvsem v zvezi s presojo tveganj ali ustvarjanjem vrednosti pri upravljanju naložb in s tem povezanim tveganjem, pregledano različico pa da čim prej na voljo
  .
  Pri pregledu se uporabljajo standardi, ki so določeni v dokumentih s ključnimi informacijami in ki nakazujejo, da so potrebne spremembe. To je jasno, jedrnato in razumljivo izraženo v opisnem delu letnega poročila in vključuje resničen in pošten povzetek uspešnosti vloženih sredstev, skupno višino sredstev, stroške, strategije upravljanja naložb, ustvarjanje vrednosti pri upravljanju naložb in nastanek pomembnih tveganj pri upravljanju naložb, vključno s standardi, določenimi v dokumentih s ključnimi informacijami o naložbenem produktu.

večje

v skladu s členom 8, zlasti če je prišlo do pomembnih sprememb produkta in predvsem v zvezi s presojo tveganj ali ustvarjanjem vrednosti pri upravljanju naložb in s tem povezanim tveganjem, pregledano različico pa da čim prej na voljo

Pri pregledu se uporabljajo standardi, ki so določeni v dokumentih s ključnimi informacijami in ki nakazujejo, da so potrebne spremembe. To je jasno, jedrnato in razumljivo izraženo v opisnem delu letnega poročila in vključuje resničen in pošten povzetek uspešnosti vloženih sredstev, skupno višino sredstev, stroške, strategije upravljanja naložb, ustvarjanje vrednosti pri upravljanju naložb in nastanek pomembnih tveganj pri upravljanju naložb, vključno s standardi, določenimi v dokumentih s ključnimi informacijami o naložbenem produktu.

2.   Komisija je
  ob upoštevanju narave naložbenega produkta
  v skladu s členom 23 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila za pregled informacij v dokumentu s ključnimi informacijami in revizijo dokumenta s ključnimi informacijami v zvezi s:

ob upoštevanju narave naložbenega produkta

| (a) | pogoji in pogostostjo pregledovanja informacij v dokumentu s ključnimi informacijami; |
| --- | --- |

(a)

pogoji in pogostostjo pregledovanja informacij v dokumentu s ključnimi informacijami;

| (b) | pogoji, pod katerimi je treba informacije v dokumentu s ključnimi informacijami spreminjati in pod katerimi je ponovna objava
  in razdelitev
  spremenjenega dokumenta s ključnimi informacijami obvezna ali poljubna; |
| --- | --- |

(b)

pogoji, pod katerimi je treba informacije v dokumentu s ključnimi informacijami spreminjati in pod katerimi je ponovna objava
  in razdelitev
  spremenjenega dokumenta s ključnimi informacijami obvezna ali poljubna;

in razdelitev

| (c) | posebnimi pogoji, pod katerimi je treba informacije v dokumentu s ključnimi informacijami pregledati ali ta dokument spremeniti, kadar je naložbeni produkt malim vlagateljem na voljo občasno; |
| --- | --- |

(c)

posebnimi pogoji, pod katerimi je treba informacije v dokumentu s ključnimi informacijami pregledati ali ta dokument spremeniti, kadar je naložbeni produkt malim vlagateljem na voljo občasno;

| (d) | okoliščinami
  glede samega produkta ali tržnih razmer
  , pod katerimi je treba male vlagatelje obvestiti o spremenjenem dokumentu s ključnimi informacijami za naložbeni produkt, ki ga kupijo. |
| --- | --- |

(d)

okoliščinami
  glede samega produkta ali tržnih razmer
  , pod katerimi je treba male vlagatelje obvestiti o spremenjenem dokumentu s ključnimi informacijami za naložbeni produkt, ki ga kupijo.

glede samega produkta ali tržnih razmer

Člen 11

Člen 11

1.   
  Ključne informacije za vlagatelje so predpogodbene informacije. Morajo biti poštene, jasne in ne smejo zavajati. Zagotavljajo se ključne informacije, ki so skladne z vsemi zavezujočimi pogodbenimi dokumenti, ustreznimi deli dokumentov, ki sestavljajo ponudbo, ter pogoji naložbenega produkta.
  Kadar proizvajalec naložbenega produkta pripravi dokument s ključnimi informacijami, ki ni v skladu z zahtevami iz
  te uredbe in
  na katerega se je mali vlagatelj zanašal pri sprejetju naložbene odločitve, lahko mali vlagatelj od proizvajalca naložbenega produkta zahteva povrnitev škode za kakršno koli izgubo, ki jo je utrpel zaradi uporabe dokumenta s ključnimi informacijami,
  in, če je primerno, vrne naložbeni produkt ter zahteva povračilo škode. Če prodajalec naložbenih produktov sestavi prilogo k dokumentu s ključnimi informacijami, ki ni skladna z zahtevami iz te uredbe in se je mali vlagatelj zanašal nanjo pri sprejetju naložbene odločitve, lahko mali vlagatelj od proizvajalca naložbenega produkta zahteva povrnitev škode za kakršno koli izgubo, ki jo je utrpel zaradi uporabe priloge, in, če je primerno, vrne naložbeni produkt ter zahteva povračilo škode.

Ključne informacije za vlagatelje so predpogodbene informacije. Morajo biti poštene, jasne in ne smejo zavajati. Zagotavljajo se ključne informacije, ki so skladne z vsemi zavezujočimi pogodbenimi dokumenti, ustreznimi deli dokumentov, ki sestavljajo ponudbo, ter pogoji naložbenega produkta.

te uredbe in

in, če je primerno, vrne naložbeni produkt ter zahteva povračilo škode. Če prodajalec naložbenih produktov sestavi prilogo k dokumentu s ključnimi informacijami, ki ni skladna z zahtevami iz te uredbe in se je mali vlagatelj zanašal nanjo pri sprejetju naložbene odločitve, lahko mali vlagatelj od proizvajalca naložbenega produkta zahteva povrnitev škode za kakršno koli izgubo, ki jo je utrpel zaradi uporabe priloge, in, če je primerno, vrne naložbeni produkt ter zahteva povračilo škode.

2.   Če mali vlagatelj dokaže izgubo
  in da so bile opredeljene informacije
  iz dokumenta s ključnimi informacijami
  zavajajoče
  , mora proizvajalec
  ali prodajalec
  naložbenega produkta dokazati, da je bil dokument s ključnimi informacijami pripravljen v skladu s členi 6, 7 in 8 te uredbe.
  Proizvajalec naložbenega produkta je lahko v takih primerih civilnopravno odgovoren na podlagi dokumenta s ključnimi informacijami, vključno s prevodom.

in da so bile opredeljene informacije

zavajajoče

ali prodajalec

Proizvajalec naložbenega produkta je lahko v takih primerih civilnopravno odgovoren na podlagi dokumenta s ključnimi informacijami, vključno s prevodom.

3.   
  Proizvajalec produkta je po civilnem pravu odgovoren, če mali vlagatelj utrpi izgube, ker se je zanašal na dokument s ključnimi informacijami, ki ni v skladu z zahtevami iz zgornjih odstavkov 1 ali 2. Ta odgovornost ni omejena in se ne odpoveduje s pogodbenimi klavzulami ali dovoljenjem pristojnega organa.

Proizvajalec produkta je po civilnem pravu odgovoren, če mali vlagatelj utrpi izgube, ker se je zanašal na dokument s ključnimi informacijami, ki ni v skladu z zahtevami iz zgornjih odstavkov 1 ali 2. Ta odgovornost ni omejena in se ne odpoveduje s pogodbenimi klavzulami ali dovoljenjem pristojnega organa.

ODDELEK III

ODDELEK III

PREDLOŽITEV DOKUMENTA S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI

PREDLOŽITEV DOKUMENTA S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI

Člen 12

Člen 12

1.   Prodajalec naložbenega produkta malemu vlagatelju dokument s ključnimi informacijami
  , ki ga je izdelal proizvajalec naložbenega produkta,
  predloži
  čim prej in
  dovolj zgodaj pred sklenitvijo
  obveznosti
  v zvezi z naložbenim produktom.
  Ob priporočilu naložbenega produkta stranki se takoj zagotovi dokument s ključnimi informacijami.

, ki ga je izdelal proizvajalec naložbenega produkta,

čim prej in

obveznosti

Ob priporočilu naložbenega produkta stranki se takoj zagotovi dokument s ključnimi informacijami.

1a.
     
  Oseba pridobi predhodno pisno dovoljenje za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami malemu vlagatelju. Proizvajalec naložbenega produkta lahko to dovoljenje izda za nedoločen čas, omejeno obdobje ali ob izpolnjevanju pogojev. Če kateri od določenih pogojev ni izpolnjen, se šteje, da dovoljenje ni bilo izdano za namene iz tega odstavka.

1a.

Oseba pridobi predhodno pisno dovoljenje za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami malemu vlagatelju. Proizvajalec naložbenega produkta lahko to dovoljenje izda za nedoločen čas, omejeno obdobje ali ob izpolnjevanju pogojev. Če kateri od določenih pogojev ni izpolnjen, se šteje, da dovoljenje ni bilo izdano za namene iz tega odstavka.

1b
  .   
  Mali vlagatelj v pisni ali elektronski obliki potrdi, da je prejel dokument s ključnimi informacijami.

1b

Mali vlagatelj v pisni ali elektronski obliki potrdi, da je prejel dokument s ključnimi informacijami.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1
  in v skladu s členom 13(5)
  prodajalec naložbenega produkta malemu vlagatelju
  sporoči, na katerem uradnem spletnem mestu je mogoče najti
  dokument s ključnimi informacijami
  pred sklenitvijo
  transakcije kadar:

in v skladu s členom 13(5)

sporoči, na katerem uradnem spletnem mestu je mogoče najti

pred sklenitvijo

| (a) | se mali vlagatelj odloči za sklenitev transakcije prek sredstva za sporazumevanje na daljavo, |
| --- | --- |

(a)

se mali vlagatelj odloči za sklenitev transakcije prek sredstva za sporazumevanje na daljavo,

| (b) | predložitev dokumenta s ključnimi informacijami v skladu z odstavkom 1 ni mogoča, ▌ |
| --- | --- |

(b)

predložitev dokumenta s ključnimi informacijami v skladu z odstavkom 1 ni mogoča, ▌

| (ba) | kadar želi mali vlagatelj pridobiti dokument s ključnimi informacijami takoj po sklenitvi transakcije, da se transakcija ne bi odložila zaradi predhodne pridobitve dokumenta. Prodajalec naložbenega produkta ali oseba, ki svetuje o njem, te možnosti ne ponudi, dokler je mali vlagatelj ne zahteva; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

kadar želi mali vlagatelj pridobiti dokument s ključnimi informacijami takoj po sklenitvi transakcije, da se transakcija ne bi odložila zaradi predhodne pridobitve dokumenta. Prodajalec naložbenega produkta ali oseba, ki svetuje o njem, te možnosti ne ponudi, dokler je mali vlagatelj ne zahteva;

kadar želi mali vlagatelj pridobiti dokument s ključnimi informacijami takoj po sklenitvi transakcije, da se transakcija ne bi odložila zaradi predhodne pridobitve dokumenta. Prodajalec naložbenega produkta ali oseba, ki svetuje o njem, te možnosti ne ponudi, dokler je mali vlagatelj ne zahteva;

| (c) | kadar je prodajalec naložbenega produkta malega vlagatelja s tem dejstvom seznanil. |
| --- | --- |

(c)

kadar je prodajalec naložbenega produkta malega vlagatelja s tem dejstvom seznanil.

3.   Kadar se v imenu malega vlagatelja izvajajo zaporedne transakcije v zvezi z istim naložbenim produktom, in sicer v skladu z navodili, ki jih ta mali vlagatelj posreduje prodajalcu naložbenega produkta pred prvo transakcijo, obveznost predložitve dokumenta s ključnimi informacijami iz odstavka 1 velja le za prvo transakcijo
  , razen če je bil dokument s ključnimi informacijami od prve transakcije posodobljen ali če je na voljo novo letno poročilo
  .

, razen če je bil dokument s ključnimi informacijami od prve transakcije posodobljen ali če je na voljo novo letno poročilo

4.   Komisija je v skladu s členom 23 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi določi:

| (a) | pogoje za izpolnjevanje zahteve glede pravočasne predložitve dokumenta s ključnimi informacijami, kot je določeno v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

pogoje za izpolnjevanje zahteve glede pravočasne predložitve dokumenta s ključnimi informacijami, kot je določeno v odstavku 1;

| (b) | metodo in rok za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

metodo in rok za predložitev dokumenta s ključnimi informacijami v skladu z odstavkom 2.

Člen 13

Člen 13

1.   Prodajalec naložbenega produkta brezplačno predloži dokument s ključnimi informacijami
  pred sklenitvijo zavezujočega sporazuma z malim vlagateljem
  .
  Brezplačni izvod v tiskani obliki se predloži, kadar se naložbeno priporočilo ali posredniška storitev opravi osebno.

pred sklenitvijo zavezujočega sporazuma z malim vlagateljem

Brezplačni izvod v tiskani obliki se predloži, kadar se naložbeno priporočilo ali posredniška storitev opravi osebno.

2.   
  Oseba, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali nastopa kot posrednik pri njegovi prodaji,
  malemu vlagatelju predloži dokument s ključnimi informacijami prek enega od naslednjih medijev
  , ki mora biti malemu vlagatelju dejansko dostopen
  :

Oseba, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali nastopa kot posrednik pri njegovi prodaji,

, ki mora biti malemu vlagatelju dejansko dostopen

| (a) | v papirni obliki; |
| --- | --- |

(a)

v papirni obliki;

| (b) | na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4, or |
| --- | --- |

(b)

na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4, or

| (c) | prek spletnega mesta, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(c)

prek spletnega mesta, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 5.

3.   Kadar pa se dokument s ključnimi informacijami predloži na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali prek spletnega mesta, se malim vlagateljem na zahtevo brezplačno zagotovi izvod v tiskani obliki.

4.   Dokument s ključnimi informacijami se lahko predloži na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | uporaba trajnega nosilca podatkov je primerna za okoliščine poslovanja med
  osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali nastopa kot posrednik pri njegovi prodaji,
  in malim vlagateljem in |
| --- | --- |

(a)

uporaba trajnega nosilca podatkov je primerna za okoliščine poslovanja med
  osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali nastopa kot posrednik pri njegovi prodaji,
  in malim vlagateljem in

osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali nastopa kot posrednik pri njegovi prodaji,

| (b) | mali vlagatelj je lahko izbiral med informacijami v papirni obliki in na trajnem nosilcu podatkov ter je izbral slednjega. |
| --- | --- |

(b)

mali vlagatelj je lahko izbiral med informacijami v papirni obliki in na trajnem nosilcu podatkov ter je izbral slednjega.

5.   Dokument s ključnimi informacijami se lahko zagotovi prek spletnega mesta, če je dokument s ključnimi informacijami naslovljen osebno na malega vlagatelja in če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | predložitev dokumenta s ključnimi informacijami za vlagatelja prek spletnega mesta je primerna za okoliščine poslovanja med
  osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali posreduje pri njegovi prodaji,
  in malim vlagateljem; |
| --- | --- |

(a)

predložitev dokumenta s ključnimi informacijami za vlagatelja prek spletnega mesta je primerna za okoliščine poslovanja med
  osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali posreduje pri njegovi prodaji,
  in malim vlagateljem;

osebo, ki svetuje o naložbenem produktu, ga prodaja ali posreduje pri njegovi prodaji,

| (b) | mali vlagatelj se strinja s predložitvijo dokumenta s ključnimi informacijami prek spletne strani; |
| --- | --- |

(b)

mali vlagatelj se strinja s predložitvijo dokumenta s ključnimi informacijami prek spletne strani;

| (c) | mali vlagatelj je po elektronski poti obveščen o naslovu spletnega mesta ter delu spletnega mesta, kjer lahko dostopa do dokumenta s ključnimi informacijami; |
| --- | --- |

(c)

mali vlagatelj je po elektronski poti obveščen o naslovu spletnega mesta ter delu spletnega mesta, kjer lahko dostopa do dokumenta s ključnimi informacijami;

| (d) | če je bil dokument s ključnimi informacijami revidiran v skladu s členom 10, se ▌malemu vlagatelju
  predloži tudi najnovejša različica
  ;
  na zahtevo malega vlagatelja se predložijo tudi predhodne različice; |
| --- | --- |

(d)

če je bil dokument s ključnimi informacijami revidiran v skladu s členom 10, se ▌malemu vlagatelju
  predloži tudi najnovejša različica
  ;
  na zahtevo malega vlagatelja se predložijo tudi predhodne različice;

predloži tudi najnovejša različica

na zahtevo malega vlagatelja se predložijo tudi predhodne različice;

| (e) | zagotovi se, da dokument s ključnimi informacijami ostane dostopen prek spletnega mesta toliko časa, kot se razumno pričakuje, da ga bo mali vlagatelj uporabljal. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi se, da dokument s ključnimi informacijami ostane dostopen prek spletnega mesta toliko časa, kot se razumno pričakuje, da ga bo mali vlagatelj uporabljal.

6.   Za namene odstavkov 4 in 5 se zagotavljanje informacij z uporabo trajnega nosilca podatkov, ki ni papir, ali prek spletnega mesta šteje kot primerno v okviru poslov, sklenjenih med prodajalcem naložbenega produkta in malim vlagateljem, če je mogoče dokazati, da ima mali vlagatelj reden dostop do interneta. Kot dokaz za to se šteje, da mali vlagatelj predloži e-poštni naslov za namene navedenih poslov.

POGLAVJE IIa

POGLAVJE IIa

POSREDOVANJE V ZVEZI S PRODUKTI

POSREDOVANJE V ZVEZI S PRODUKTI

Člen 13a

Člen 13a

Pooblastila za posredovanje evropskih nadzornih organov

Pooblastila za posredovanje evropskih nadzornih organov

1.
     
  Evropski nadzorni organi v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 ali Uredbe (EU) št. 1095/2010 spremljajo naložbene produkte ali finančne instrumente, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji. V sodelovanju s pristojnimi organi lahko preučijo nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se ti tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.

1.

Evropski nadzorni organi v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 ali Uredbe (EU) št. 1095/2010 spremljajo naložbene produkte ali finančne instrumente, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji. V sodelovanju s pristojnimi organi lahko preučijo nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se ti tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.

2.
     
  V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 ali Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko evropski nadzorni organ, če je na podlagi utemeljenih razlogov prepričan, da so pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena izpolnjeni, začasno prepove ali omeji trženje, razširjanje ali prodajo naložbenih produktov ali finančnih instrumentov v Uniji.

2.

V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 ali Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko evropski nadzorni organ, če je na podlagi utemeljenih razlogov prepričan, da so pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena izpolnjeni, začasno prepove ali omeji trženje, razširjanje ali prodajo naložbenih produktov ali finančnih instrumentov v Uniji.

Evropski nadzorni organi lahko določijo, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev ali kdaj zanjo veljajo izjeme.

Evropski nadzorni organi lahko določijo, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev ali kdaj zanjo veljajo izjeme.

3.
     
  Evropski nadzorni organ sprejme odločitev iz odstavka 2 samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

3.

Evropski nadzorni organ sprejme odločitev iz odstavka 2 samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | s predlaganim ukrepom se odpravlja pomembno ogrožanje zaščite malih vlagateljev ali pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

(a)

s predlaganim ukrepom se odpravlja pomembno ogrožanje zaščite malih vlagateljev ali pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

s predlaganim ukrepom se odpravlja pomembno ogrožanje zaščite malih vlagateljev ali pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | regulativne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za ustrezni naložbeni produkt, finančni instrument ali posel, ne odpravljajo tega ogrožanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

regulativne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za ustrezni naložbeni produkt, finančni instrument ali posel, ne odpravljajo tega ogrožanja;

regulativne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za ustrezni naložbeni produkt, finančni instrument ali posel, ne odpravljajo tega ogrožanja;

| (c) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili ogrožanje ali sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njegovo odpravo. |
| --- | --- |

(c)

(c)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili ogrožanje ali sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njegovo odpravo.

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili ogrožanje ali sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njegovo odpravo.

Če so pogoji iz prvega pododstavka izpolnjeni, lahko evropski nadzorni organ uvede prepoved ali omejitev, kot je določeno v odstavku 2.

Če so pogoji iz prvega pododstavka izpolnjeni, lahko evropski nadzorni organ uvede prepoved ali omejitev, kot je določeno v odstavku 2.

4.
     
  Pri sprejetju ukrepov iz tega člena evropski nadzorni organ upošteva, v kolikšni meri ukrep:

4.

Pri sprejetju ukrepov iz tega člena evropski nadzorni organ upošteva, v kolikšni meri ukrep:

| (a) | nima negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na male vlagatelje, pri čemer bi bil tak vpliv nesorazmeren s koristmi ukrepa; niti |
| --- | --- |

(a)

(a)

nima negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na male vlagatelje, pri čemer bi bil tak vpliv nesorazmeren s koristmi ukrepa; niti

nima negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na male vlagatelje, pri čemer bi bil tak vpliv nesorazmeren s koristmi ukrepa; niti

| (b) | ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže;



  Če pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 13b, lahko evropski nadzorni organ sprejme kateri koli ukrep iz odstavka 2, ne da bi mu bilo treba izdati mnenje iz člena 13c. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže;

ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže;

Če pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 13b, lahko evropski nadzorni organ sprejme kateri koli ukrep iz odstavka 2, ne da bi mu bilo treba izdati mnenje iz člena 13c.

5.
     
  Preden se evropski nadzorni organ odloči, da bo sprejel kateri koli ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu.

5.

Preden se evropski nadzorni organ odloči, da bo sprejel kateri koli ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu.

6.
     
  Preden evropski nadzorni organ sprejme odločitev v skladu z odstavkom 2, sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

6.

Preden evropski nadzorni organ sprejme odločitev v skladu z odstavkom 2, sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

7.
     
  Vsi evropski nadzorni organi na svojem spletnem mestu objavijo obvestilo o kakršni koli odločitvi, da bodo ukrepali po tem členu. V obvestilu navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in čas, v katerem začnejo ukrepi po objavi obvestila veljati. Prepoved ali omejitev velja šele, ko začnejo veljati ukrepi.

7.

Vsi evropski nadzorni organi na svojem spletnem mestu objavijo obvestilo o kakršni koli odločitvi, da bodo ukrepali po tem členu. V obvestilu navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in čas, v katerem začnejo ukrepi po objavi obvestila veljati. Prepoved ali omejitev velja šele, ko začnejo veljati ukrepi.

8.
     
  Ustrezni evropski nadzorni organi prepoved ali omejitev iz odstavka 2 pregledajo v ustreznih časovnih razmikih in vsaj na tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

8.

Ustrezni evropski nadzorni organi prepoved ali omejitev iz odstavka 2 pregledajo v ustreznih časovnih razmikih in vsaj na tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

9.
     
  Ukrep, ki ga sprejme evropski nadzorni organ v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.

9.

Ukrep, ki ga sprejme evropski nadzorni organ v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.

10.
     
  Komisija v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo evropski nadzorni organi upoštevati pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita malih vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 3(a). Ti delegirani akti zagotavljajo, da lahko evropski nadzorni organi po potrebi ukrepajo previdnostno in jim ni treba čakati na to, da se bo naložbeni produkt ali finančni instrument tržil, razširjal ali prodajal, ali na to, da se bo zadevna vrsta posla ali prakse začela, preden bodo ukrepali.

10.

Komisija v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo evropski nadzorni organi upoštevati pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita malih vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 3(a). Ti delegirani akti zagotavljajo, da lahko evropski nadzorni organi po potrebi ukrepajo previdnostno in jim ni treba čakati na to, da se bo naložbeni produkt ali finančni instrument tržil, razširjal ali prodajal, ali na to, da se bo zadevna vrsta posla ali prakse začela, preden bodo ukrepali.

Člen 13b

Člen 13b

Posredovanje pristojnih organov v zvezi s produkti

Posredovanje pristojnih organov v zvezi s produkti

1.
     
  Proizvajalci naložbenih produktov dokument s ključnimi informacijami o naložbenem produktu posredujejo pristojnemu organu, ki produkt regulira v državi članici, v kateri se trži, razširja ali prodaja.

1.

Proizvajalci naložbenih produktov dokument s ključnimi informacijami o naložbenem produktu posredujejo pristojnemu organu, ki produkt regulira v državi članici, v kateri se trži, razširja ali prodaja.

2.
     
  Proizvajalci naložbenih produktov posodobitve dokumenta s ključnimi informacijami, ki odražajo pomembne spremembe, kot so jih opredelili evropski nadzorni organi, posredujejo pristojnemu organu, ki produkt regulira v državi članici, v kateri se trži, razširja ali prodaja.

2.

Proizvajalci naložbenih produktov posodobitve dokumenta s ključnimi informacijami, ki odražajo pomembne spremembe, kot so jih opredelili evropski nadzorni organi, posredujejo pristojnemu organu, ki produkt regulira v državi članici, v kateri se trži, razširja ali prodaja.

3.
     
  Pred trženjem, razširjanjem ali prodajo naložbenega produkta lahko pristojni organ zagotovi skladnost vsebine dokumenta s ključnimi informacijami z določbami iz poglavja II te uredbe.

3.

Pred trženjem, razširjanjem ali prodajo naložbenega produkta lahko pristojni organ zagotovi skladnost vsebine dokumenta s ključnimi informacijami z določbami iz poglavja II te uredbe.

4.
     
  Pristojni organ lahko preuči nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se ti tržijo, razširjajo ali prodajajo v državi članici ali iz nje.

4.

Pristojni organ lahko preuči nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se ti tržijo, razširjajo ali prodajajo v državi članici ali iz nje.

5.
     
  Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji:

5.

Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji:

| (a) | trženje, razširjanje ali prodajo naložbenih produktov ali finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo naložbenih produktov ali finančnih instrumentov;

trženje, razširjanje ali prodajo naložbenih produktov ali finančnih instrumentov;

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

vrsto finančnega posla ali prakse.

6.
     
  Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 6, če je na podlagi utemeljenih razlogov prepričan, da:

6.

Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 6, če je na podlagi utemeljenih razlogov prepričan, da:

| (a) | naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali praksa vzbuja veliko zaskrbljenost glede zaščite vlagateljev ali resno ogroža pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v eni ali več državah članicah ali njegovega dela, med drugim s trženjem, razširjanjem, plačevanjem ali zagotavljanjem spodbud, povezanih z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom; |
| --- | --- |

(a)

(a)

naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali praksa vzbuja veliko zaskrbljenost glede zaščite vlagateljev ali resno ogroža pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v eni ali več državah članicah ali njegovega dela, med drugim s trženjem, razširjanjem, plačevanjem ali zagotavljanjem spodbud, povezanih z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom;

naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali praksa vzbuja veliko zaskrbljenost glede zaščite vlagateljev ali resno ogroža pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v eni ali več državah članicah ali njegovega dela, med drugim s trženjem, razširjanjem, plačevanjem ali zagotavljanjem spodbud, povezanih z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom;

| (b) | izvedeni finančni instrument negativno vpliva na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izvedeni finančni instrument negativno vpliva na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu;

izvedeni finančni instrument negativno vpliva na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu;

| (c) | obstoječe pravne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa se ne bi bolje obravnavalo z boljšim nadzorom ali uveljavljanjem obstoječih zahtev; |
| --- | --- |

(c)

(c)

obstoječe pravne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa se ne bi bolje obravnavalo z boljšim nadzorom ali uveljavljanjem obstoječih zahtev;

obstoječe pravne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za naložbeni produkt, finančni instrument ali posel ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa se ne bi bolje obravnavalo z boljšim nadzorom ali uveljavljanjem obstoječih zahtev;

| (d) | je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih malih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na male vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument ali posel oziroma imajo od tega korist; |
| --- | --- |

(d)

(d)

je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih malih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na male vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument ali posel oziroma imajo od tega korist;

je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih malih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na male vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument ali posel oziroma imajo od tega korist;

| (e) | se pristojni organ ni dovolj posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; in |
| --- | --- |

(e)

(e)

se pristojni organ ni dovolj posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; in

se pristojni organ ni dovolj posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; in

| (f) | ukrep nima diskriminacijskega učinka na storitve ali posle, ki se zagotavljajo iz druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

(f)

ukrep nima diskriminacijskega učinka na storitve ali posle, ki se zagotavljajo iz druge države članice.

ukrep nima diskriminacijskega učinka na storitve ali posle, ki se zagotavljajo iz druge države članice.

Če so izpolnjeni pogoji, določeni v prvem pododstavku, lahko pristojni organ uvede prepoved ali omejitev v zvezi z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom, ki se trži, razširja ali prodaja strankam v državi članici ali iz nje.

Če so izpolnjeni pogoji, določeni v prvem pododstavku, lahko pristojni organ uvede prepoved ali omejitev v zvezi z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom, ki se trži, razširja ali prodaja strankam v državi članici ali iz nje.

Pristojni organ lahko določi, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev oziroma katere izjeme veljajo zanjo.

Pristojni organ lahko določi, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev oziroma katere izjeme veljajo zanjo.

7.
     
  Preden uvede prepoved ali omejitev v skladu z odstavkom 5, pristojni organ sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

7.

Preden uvede prepoved ali omejitev v skladu z odstavkom 5, pristojni organ sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

8.
     
  Pristojni organ ne uvede prepovedi ali omejitve v skladu s tem členom, razen če najkasneje en mesec pred sprejetjem ukrepa pisno ali prek kakšnega drugega sredstva, o katerem so se organi dogovorili, obvesti druge udeležene pristojne organe in evropske nadzorne organe o podrobnostih:

8.

Pristojni organ ne uvede prepovedi ali omejitve v skladu s tem členom, razen če najkasneje en mesec pred sprejetjem ukrepa pisno ali prek kakšnega drugega sredstva, o katerem so se organi dogovorili, obvesti druge udeležene pristojne organe in evropske nadzorne organe o podrobnostih:

| (a) | finančnega instrumenta ali posla ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep; |
| --- | --- |

(a)

(a)

finančnega instrumenta ali posla ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep;

finančnega instrumenta ali posla ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep;

| (b) | natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in o času predvidenega začetka njene veljavnosti; ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in o času predvidenega začetka njene veljavnosti; ter

natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in o času predvidenega začetka njene veljavnosti; ter

| (c) | dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih je prepričan, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih je prepričan, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 6.

dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih je prepričan, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 6.

9.
     
  Če bi lahko čas za posvetovanje v skladu z odstavkom 3(e) in enomesečni rok iz odstavka 8 povzročila potrošnikom nepopravljivo škodo, lahko pristojni organ v skladu s tem členom sprejme začasni ukrep, ki ne presega treh mesecev. V tem primeru pristojni organ nemudoma obvesti vse druge organe in evropske nadzorne organe o sprejetem ukrepu.

9.

Če bi lahko čas za posvetovanje v skladu z odstavkom 3(e) in enomesečni rok iz odstavka 8 povzročila potrošnikom nepopravljivo škodo, lahko pristojni organ v skladu s tem členom sprejme začasni ukrep, ki ne presega treh mesecev. V tem primeru pristojni organ nemudoma obvesti vse druge organe in evropske nadzorne organe o sprejetem ukrepu.

10.
     
  Pristojni organ na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 5. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, čas, v katerem po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi, in dokazi, na podlagi katerih je izpolnjen vsak pogoj iz odstavka 6. Prepoved ali omejitev se uporablja samo za ukrepe, ki so bili sprejeti po objavi obvestila.

10.

Pristojni organ na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 5. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, čas, v katerem po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi, in dokazi, na podlagi katerih je izpolnjen vsak pogoj iz odstavka 6. Prepoved ali omejitev se uporablja samo za ukrepe, ki so bili sprejeti po objavi obvestila.

11.
     
  Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 6 ne veljajo več.

11.

Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 6 ne veljajo več.

12.
     
  Komisija v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo pristojni organi upoštevati, ko določajo, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 3(a).

12.

Komisija v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo pristojni organi upoštevati, ko določajo, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 3(a).

Člen 13c

Člen 13c

Usklajevalna vloga evropskih nadzornih organov

Usklajevalna vloga evropskih nadzornih organov

1.
     
  Vsi evropski nadzorni organi opravljajo vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 13b. Zlasti zagotavljajo, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, upravičeni in sorazmerni ter da pristojni organi po potrebi sprejmejo skladen pristop.

1.

Vsi evropski nadzorni organi opravljajo vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 13b. Zlasti zagotavljajo, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, upravičeni in sorazmerni ter da pristojni organi po potrebi sprejmejo skladen pristop.

2.
     
  Potem ko evropski nadzorni organ v skladu s členom 13b prejme obvestilo o ukrepu, ki ga je treba sprejeti v skladu z navedenim členom, oblikuje mnenje, ali je prepoved ali omejitev upravičena in sorazmerna. Če meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to tudi navede v svojem mnenju. To mnenje se objavi na njegovem spletnem mestu.

2.

Potem ko evropski nadzorni organ v skladu s členom 13b prejme obvestilo o ukrepu, ki ga je treba sprejeti v skladu z navedenim členom, oblikuje mnenje, ali je prepoved ali omejitev upravičena in sorazmerna. Če meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to tudi navede v svojem mnenju. To mnenje se objavi na njegovem spletnem mestu.

3.
     
  Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem, ki ga je evropski nadzorni organ sprejel v skladu z odstavkom 2, ali v nasprotju s tem mnenjem zavrne sprejetje ukrepov, na svoji spletni strani takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.

3.

Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem, ki ga je evropski nadzorni organ sprejel v skladu z odstavkom 2, ali v nasprotju s tem mnenjem zavrne sprejetje ukrepov, na svoji spletni strani takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.

Člen 13d

Člen 13d

Razkritje provizij in stroškov

Razkritje provizij in stroškov

Prodajalec naložbenega produkta v dokumentu, ločenem od dokumenta s ključnimi informacijami, zagotovi naslednje informacije:

Prodajalec naložbenega produkta v dokumentu, ločenem od dokumenta s ključnimi informacijami, zagotovi naslednje informacije:

| 1. | Vse provizije iz člena 8(2)(c) se razkrijejo kumulativno. Ko se pojavijo na podrejeni ravni naložbe, se ne razvrstijo ponovno kot del naložbe. |
| --- | --- |

1.

1.

Vse provizije iz člena 8(2)(c) se razkrijejo kumulativno. Ko se pojavijo na podrejeni ravni naložbe, se ne razvrstijo ponovno kot del naložbe.

Vse provizije iz člena 8(2)(c) se razkrijejo kumulativno. Ko se pojavijo na podrejeni ravni naložbe, se ne razvrstijo ponovno kot del naložbe.

| 2. | Stroški za svetovanje o naložbah ne temeljijo na pavšalnih obrestnih merah, razen če vlagatelj predhodno privoli v to. Pri dogovoru o pavšalni obrestni meri prodajalec naložbenega produkta v celoti razkrije, kaj bo to pomenilo v času trajanja naložbe ali v obdobju, ki ga opredeli vlagatelj. |
| --- | --- |

2.

2.

Stroški za svetovanje o naložbah ne temeljijo na pavšalnih obrestnih merah, razen če vlagatelj predhodno privoli v to. Pri dogovoru o pavšalni obrestni meri prodajalec naložbenega produkta v celoti razkrije, kaj bo to pomenilo v času trajanja naložbe ali v obdobju, ki ga opredeli vlagatelj.

Stroški za svetovanje o naložbah ne temeljijo na pavšalnih obrestnih merah, razen če vlagatelj predhodno privoli v to. Pri dogovoru o pavšalni obrestni meri prodajalec naložbenega produkta v celoti razkrije, kaj bo to pomenilo v času trajanja naložbe ali v obdobju, ki ga opredeli vlagatelj.

| 3. | Oseba, ki prodaja naložbeni produkt ali o njem svetuje, vlagatelju zagotovi preglednico časa, porabljenega za delo v zvezi s svetovanjem, in sicer mu to sporoči v obliki minut ali ur, za katere obstaja urna postavka, razen v primeru dogovora o pavšalni obrestni meri iz odstavka 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Oseba, ki prodaja naložbeni produkt ali o njem svetuje, vlagatelju zagotovi preglednico časa, porabljenega za delo v zvezi s svetovanjem, in sicer mu to sporoči v obliki minut ali ur, za katere obstaja urna postavka, razen v primeru dogovora o pavšalni obrestni meri iz odstavka 2.

Oseba, ki prodaja naložbeni produkt ali o njem svetuje, vlagatelju zagotovi preglednico časa, porabljenega za delo v zvezi s svetovanjem, in sicer mu to sporoči v obliki minut ali ur, za katere obstaja urna postavka, razen v primeru dogovora o pavšalni obrestni meri iz odstavka 2.

Člen 13e

Člen 13e

Obvladovanje tveganja

Obvladovanje tveganja

1.
     
  Proizvajalec naložbenega produkta uporablja postopek obvladovanja tveganj, ki mu omogoča, da spremlja in kadarkoli izmeri profil tveganja naložbenega produkta.

1.

Proizvajalec naložbenega produkta uporablja postopek obvladovanja tveganj, ki mu omogoča, da spremlja in kadarkoli izmeri profil tveganja naložbenega produkta.

Uporablja postopek za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC.

Uporablja postopek za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC.

Pristojne organe v svoji matični državi članici redno obvešča o vrstah izvedenih finančnih instrumentov, z njimi povezanih tveganjih, količinskih omejitvah in izbranih metodah za oceno tveganj, povezanih s transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti za vsak produkt.

Pristojne organe v svoji matični državi članici redno obvešča o vrstah izvedenih finančnih instrumentov, z njimi povezanih tveganjih, količinskih omejitvah in izbranih metodah za oceno tveganj, povezanih s transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti za vsak produkt.

2.
     
  Proizvajalec naložbenega produkta zagotovi, da globalna izpostavljenost naložbenega produkta izvedenim instrumentom ne preseže celotne vrednosti produkta.

2.

Proizvajalec naložbenega produkta zagotovi, da globalna izpostavljenost naložbenega produkta izvedenim instrumentom ne preseže celotne vrednosti produkta.

Pri izračunu izpostavljenosti se upoštevajo trenutna vrednost primarnih sredstev, tveganje izpostavljenosti do nasprotne stranke, prihodnja tržna gibanja in razpoložljivi čas za likvidacijo postavk.

Pri izračunu izpostavljenosti se upoštevajo trenutna vrednost primarnih sredstev, tveganje izpostavljenosti do nasprotne stranke, prihodnja tržna gibanja in razpoložljivi čas za likvidacijo postavk.

Če prenosljivi vrednostni papir ali instrument denarnega trga vključuje izvedeni finančni instrument, se ta upošteva pri izpolnjevanju zahtev iz tega člena.

Če prenosljivi vrednostni papir ali instrument denarnega trga vključuje izvedeni finančni instrument, se ta upošteva pri izpolnjevanju zahtev iz tega člena.

3.
     
  Pri izračunu tvegane vrednosti je treba upoštevati naslednje parametre:

3.

Pri izračunu tvegane vrednosti je treba upoštevati naslednje parametre:

| (a) | 99-odstotni enostranski interval zaupanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

99-odstotni enostranski interval zaupanja;

99-odstotni enostranski interval zaupanja;

| (b) | enomesečno obdobje lastništva (20 delovnih dni); in |
| --- | --- |

(b)

(b)

enomesečno obdobje lastništva (20 delovnih dni); in

enomesečno obdobje lastništva (20 delovnih dni); in

| (c) | najmanj 3-letno obdobje (750 delovnih dni) dejanskega opazovanja dejavnikov tveganja (zgodovina), razen če je krajše obdobje upravičeno zaradi bistvenega povečanja nestanovitnosti cen (na primer zaradi izrednih razmer na trgu). |
| --- | --- |

(c)

(c)

najmanj 3-letno obdobje (750 delovnih dni) dejanskega opazovanja dejavnikov tveganja (zgodovina), razen če je krajše obdobje upravičeno zaradi bistvenega povečanja nestanovitnosti cen (na primer zaradi izrednih razmer na trgu).

najmanj 3-letno obdobje (750 delovnih dni) dejanskega opazovanja dejavnikov tveganja (zgodovina), razen če je krajše obdobje upravičeno zaradi bistvenega povečanja nestanovitnosti cen (na primer zaradi izrednih razmer na trgu).

4.
     
  Evropski nadzorni organi pripravijo osnutke regulativnih standardov, v katerih določijo:

4.

Evropski nadzorni organi pripravijo osnutke regulativnih standardov, v katerih določijo:

| (a) | smernice za merjenje tveganja in izračun globalne izpostavljenosti naložbenega produkta, ki se prodaja malim vlagateljem; |
| --- | --- |

(a)

(a)

smernice za merjenje tveganja in izračun globalne izpostavljenosti naložbenega produkta, ki se prodaja malim vlagateljem;

smernice za merjenje tveganja in izračun globalne izpostavljenosti naložbenega produkta, ki se prodaja malim vlagateljem;

| (b) | smernice za finančne indekse. |
| --- | --- |

(b)

(b)

smernice za finančne indekse.

smernice za finančne indekse.

Evropski nadzorni organi predložijo ta osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [...].

Evropski nadzorni organi predložijo ta osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [...].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ter členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ter členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 13f

Člen 13f

Pravila glede izplačila

Pravila glede izplačila

1.
     
  Izplačilo naložbenega produkta

1.

Izplačilo naložbenega produkta

| (a) | ne vključuje velikega števila mehanizmov, dogodkov ali razredov sredstev, ki bi lahko privedli do napačnega razumevanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ne vključuje velikega števila mehanizmov, dogodkov ali razredov sredstev, ki bi lahko privedli do napačnega razumevanja;

ne vključuje velikega števila mehanizmov, dogodkov ali razredov sredstev, ki bi lahko privedli do napačnega razumevanja;

| (b) | ni pogojeno s pojavom neobičajnega dogodka za malega vlagatelja, kot je raven regulatornega kapitala finančne institucije; in |
| --- | --- |

(b)

(b)

ni pogojeno s pojavom neobičajnega dogodka za malega vlagatelja, kot je raven regulatornega kapitala finančne institucije; in

ni pogojeno s pojavom neobičajnega dogodka za malega vlagatelja, kot je raven regulatornega kapitala finančne institucije; in

| (c) | ne vključuje značilnosti zapakiranih produktov, ki bi izkoriščali vedenjske vzorce malih vlagateljev. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ne vključuje značilnosti zapakiranih produktov, ki bi izkoriščali vedenjske vzorce malih vlagateljev.

ne vključuje značilnosti zapakiranih produktov, ki bi izkoriščali vedenjske vzorce malih vlagateljev.

2.
     
  Evropski nadzorni organi oblikujejo smernice za nadaljnja navodila glede pogojev iz odstavka 1.

2.

Evropski nadzorni organi oblikujejo smernice za nadaljnja navodila glede pogojev iz odstavka 1.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

PRITOŽBE, POVRNITEV ŠKODE, SODELOVANJE

PRITOŽBE, POVRNITEV ŠKODE, SODELOVANJE

Člen 14

Člen 14

Proizvajalec
  in prodajalec naložbenega produkta
  vzpostavita ustrezne postopke in ureditve, ki zagotavljajo, da:

in prodajalec naložbenega produkta

| (a) | lahko mali vlagatelji učinkovito vložijo pritožbo proti proizvajalcu naložbenega produkta in s tem sprožijo odškodninski postopek; |
| --- | --- |

(a)

(a)

lahko mali vlagatelji učinkovito vložijo pritožbo proti proizvajalcu naložbenega produkta in s tem sprožijo odškodninski postopek;

lahko mali vlagatelji učinkovito vložijo pritožbo proti proizvajalcu naložbenega produkta in s tem sprožijo odškodninski postopek;

| (b) | mali vlagatelji, ki so vložili pritožbo v zvezi z dokumentom s ključnimi informacijami
  ali s prilogo k dokumentu s ključnimi informacijami
  , pravočasno in na primeren način prejmejo konkreten odgovor;
  ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

mali vlagatelji, ki so vložili pritožbo v zvezi z dokumentom s ključnimi informacijami
  ali s prilogo k dokumentu s ključnimi informacijami
  , pravočasno in na primeren način prejmejo konkreten odgovor;
  ter

ali s prilogo k dokumentu s ključnimi informacijami

ter

| (c) | so malim vlagateljem na voljo tudi učinkoviti odškodninski postopki v primeru čezmejnih sporov, zlasti kadar ima proizvajalec naložbenega produkta sedež v drugi državi članici ali v tretji državi
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

so malim vlagateljem na voljo tudi učinkoviti odškodninski postopki v primeru čezmejnih sporov, zlasti kadar ima proizvajalec naložbenega produkta sedež v drugi državi članici ali v tretji državi
  .

so malim vlagateljem na voljo tudi učinkoviti odškodninski postopki v primeru čezmejnih sporov, zlasti kadar ima proizvajalec naložbenega produkta sedež v drugi državi članici ali v tretji državi

Člen 15

Člen 15

1.   
  V skladu z direktivo o alternativnem reševanju potrošniških sporov [2011/0373(COD)] in uredbo o spletnem reševanju potrošniških sporov [2011/0374(COD)], države članice zagotovijo, da
  če mali vlagatelj sproži postopek za alternativno reševanje sporov, določen v nacionalni zakonodaji, proti proizvajalcu ali prodajalcu naložbenih produktov v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te uredbe, proizvajalec ali prodajalec naložbenih produktov sodeluje v navedenem postopku,
  kadar
  :

V skladu z direktivo o alternativnem reševanju potrošniških sporov [2011/0373(COD)] in uredbo o spletnem reševanju potrošniških sporov [2011/0374(COD)], države članice zagotovijo, da

kadar

| (a) | postopek privede do odločitev, ki
  so lahko
  zavezujoče
  za proizvajalca naložbenega produkta in prodajalca naložbenega produkta
  ; |
| --- | --- |

(a)

postopek privede do odločitev, ki
  so lahko
  zavezujoče
  za proizvajalca naložbenega produkta in prodajalca naložbenega produkta
  ;

so lahko

za proizvajalca naložbenega produkta in prodajalca naložbenega produkta

| (b) | zastaralni rok za predložitev spora sodišču v času trajanja postopka za alternativno reševanje sporov ne teče; |
| --- | --- |

(b)

zastaralni rok za predložitev spora sodišču v času trajanja postopka za alternativno reševanje sporov ne teče;

| (c) | zastaralni rok za odškodninski zahtevek v času trajanja postopka ne teče; |
| --- | --- |

(c)

zastaralni rok za odškodninski zahtevek v času trajanja postopka ne teče;

| (d) | postopek je brezplačen ali
  na voljo po simbolični ceni
  , kot je določeno v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(d)

postopek je brezplačen ali
  na voljo po simbolični ceni
  , kot je določeno v nacionalni zakonodaji.

na voljo po simbolični ceni

▌

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da če organi za alternativno reševanje sporov lahko določijo vnaprej opredeljen denarni prag, da bi omejili dostop do postopkov alternativnega reševanja sporov, prag ni določeni na taki ravni, da bi bistveno zmanjšal dostop potrošnikov do reševanja pritožb pri organih za alternativno reševanje sporov.

1a.

Države članice zagotovijo, da če organi za alternativno reševanje sporov lahko določijo vnaprej opredeljen denarni prag, da bi omejili dostop do postopkov alternativnega reševanja sporov, prag ni določeni na taki ravni, da bi bistveno zmanjšal dostop potrošnikov do reševanja pritožb pri organih za alternativno reševanje sporov.

2.   Države članice Komisijo obvestijo o subjektih, ki so pristojni za obravnavanje postopkov iz odstavka 1, najpozneje do [vstaviti dejanski datum 6 mesecev po začetku veljavnosti/uporabe te uredbe]. Komisijo nemudoma obvestijo tudi o vsaki poznejši spremembi v zvezi s temi subjekti.

3.   Subjekti s pristojnostjo za obravnavanje postopkov iz odstavka 1 medsebojno sodelujejo pri razreševanju čezmejnih sporov, ki izhajajo te uredbe.

Člen 15a

Člen 15a

Informacije o alternativnem reševanju sporov

Informacije o alternativnem reševanju sporov

1.
     
  Države članice zagotovijo, da proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta male vlagatelje obvesti o organih za alternativno reševanje sporov, ki jih pokrivajo in ki so pristojni za reševanje morebitnih sporov med njima samima in malim vlagateljem. Proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta navede tudi, ali se zavezuje uporabi teh organov oziroma je dolžan uporabljati te organe za reševanje sporov z malimi vlagatelji.

1.

Države članice zagotovijo, da proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta male vlagatelje obvesti o organih za alternativno reševanje sporov, ki jih pokrivajo in ki so pristojni za reševanje morebitnih sporov med njima samima in malim vlagateljem. Proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta navede tudi, ali se zavezuje uporabi teh organov oziroma je dolžan uporabljati te organe za reševanje sporov z malimi vlagatelji.

2.
     
  Informacije iz odstavka 1 so navedene na jasen, razumljiv in preprosto dostopen način na spletnem mestu trgovca, če ga ima, in po potrebi v splošnih pogojih pogodb o prodaji ali pogodb o storitvah med trgovcem in potrošnikom.

2.

Informacije iz odstavka 1 so navedene na jasen, razumljiv in preprosto dostopen način na spletnem mestu trgovca, če ga ima, in po potrebi v splošnih pogojih pogodb o prodaji ali pogodb o storitvah med trgovcem in potrošnikom.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da če spora med malim vlagateljem in proizvajalcem ali prodajalcem naložbenega produkta, pri čemer je mali vlagatelj neposredno vložil pritožbo pri proizvajalcu ali prodajalcu naložbenega produkta, na ozemlju teh držav ni možno rešiti, proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta malemu vlagatelju zagotovi informacije iz odstavka 1 in ga obvesti o tem, ali bo spor reševal prek organov za alternativno reševanje sporov. Te informacije se posredujejo na papirju ali drugem trajnem nosilcu.

3.

Države članice zagotovijo, da če spora med malim vlagateljem in proizvajalcem ali prodajalcem naložbenega produkta, pri čemer je mali vlagatelj neposredno vložil pritožbo pri proizvajalcu ali prodajalcu naložbenega produkta, na ozemlju teh držav ni možno rešiti, proizvajalec ali prodajalec naložbenega produkta malemu vlagatelju zagotovi informacije iz odstavka 1 in ga obvesti o tem, ali bo spor reševal prek organov za alternativno reševanje sporov. Te informacije se posredujejo na papirju ali drugem trajnem nosilcu.

Člen 15b

Člen 15b

Kolektivno alternativno reševanje sporov

Kolektivno alternativno reševanje sporov

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo postopke alternativnega reševanja sporov za skupno reševanje enakih ali podobnih sporov med proizvajalcem in prodajalcem naložbenih produktov in več malimi vlagatelji. Sistemi alternativnega reševanja tako individualnih kot tudi kolektivnih sporov in odškodninskih zahtevkov so postopki, ki se dopolnjujejo in med seboj ne izključujejo.

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo postopke alternativnega reševanja sporov za skupno reševanje enakih ali podobnih sporov med proizvajalcem in prodajalcem naložbenih produktov in več malimi vlagatelji. Sistemi alternativnega reševanja tako individualnih kot tudi kolektivnih sporov in odškodninskih zahtevkov so postopki, ki se dopolnjujejo in med seboj ne izključujejo.

Člen 16

Člen 16

Za namene uporabe te uredbe pristojni organi sodelujejo med seboj in s subjekti, odgovornimi za izvensodne pritožbene in odškodninske postopke iz člena 15.

Pristojni organi si zlasti nemudoma izmenjajo informacije, potrebne za opravljanje nalog, ki jih imajo v skladu s to uredbo.

Člen 17

Člen 17

1.   Države članice uporabljajo
  Direktivo 95/46/ES
  za obdelavo osebnih podatkov, ki se opravi v izvede državi članici na podlagi te uredbe.

Direktivo 95/46/ES

2.   Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvedejo EBA, EIOPA in ESMA.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

UPRAVNE KAZNI IN DRUGI UKREPI

UPRAVNE KAZNI IN DRUGI UKREPI

Člen 18

Člen 18

1.   Države članice določijo pravila o ustreznih upravnih
  kaznih
  in
  drugih
  ukrepih, ki se morajo uporabiti v primeru kršitev določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te
  kazni
  in
  drugi
  ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

kaznih

drugih

kazni

drugi

Države članice Komisijo in skupni odbor evropskih nadzornih organov obvestijo o pravilih iz prvega pododstavka do [24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]. Komisijo in skupni odbor evropskih nadzornih organov takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe

2.   Pristojni organi
  imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna pooblastila, vključno s preiskovalnimi pooblastili, ki so jim na voljo in so potrebna za izpolnjevanje njihovih nalog v skladu s to uredbo
  .

imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna pooblastila, vključno s preiskovalnimi pooblastili, ki so jim na voljo in so potrebna za izpolnjevanje njihovih nalog v skladu s to uredbo

2a.
     
  Pristojni organi pri izvajanju pooblastil iz člena 19 tesno sodelujejo za zagotovitev, da se z upravnimi kaznimi in drugimi ukrepi dosežejo želeni rezultati iz te uredbe, ter usklajujejo svoje dejavnosti, da se preprečita morebitno podvajanje in prekrivanje pri uporabi upravnih kazni in drugih ukrepov v čezmejnih primerih.

2a.

Pristojni organi pri izvajanju pooblastil iz člena 19 tesno sodelujejo za zagotovitev, da se z upravnimi kaznimi in drugimi ukrepi dosežejo želeni rezultati iz te uredbe, ter usklajujejo svoje dejavnosti, da se preprečita morebitno podvajanje in prekrivanje pri uporabi upravnih kazni in drugih ukrepov v čezmejnih primerih.

Člen 19

Člen 19

1.   Ta člen se uporablja za
  vsako
  kršitev
  uredbe
  .

vsako

uredbe

▌

2.   Države članice zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni za sprejetje vsaj naslednjih upravnih
  kazni in drugih upravnih
  ukrepov ▌:

kazni in drugih upravnih

| (a) | odredbe, ki prepoveduje trženje naložbenega produkta; |
| --- | --- |

(a)

odredbe, ki prepoveduje trženje naložbenega produkta;

| (b) | odredbe, ki začasno prekinja trženje naložbenega produkta; |
| --- | --- |

(b)

odredbe, ki začasno prekinja trženje naložbenega produkta;

| (c) | opozorila, ki je javno ter v katerem sta navedeni odgovorna oseba in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(c)

opozorila, ki je javno ter v katerem sta navedeni odgovorna oseba in vrsta kršitve;

| (d) | odredbe za objavo nove različice dokumenta s ključnimi informacijami; |
| --- | --- |

(d)

odredbe za objavo nove različice dokumenta s ključnimi informacijami;

| (da) | v primeru pravne osebe upravne globe v višini do 10 % skupnega letnega prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba podružnica matičnega podjetja, se upošteva celotni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranega računovodskega izkaza osnovnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(da)

(da)

v primeru pravne osebe upravne globe v višini do 10 % skupnega letnega prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba podružnica matičnega podjetja, se upošteva celotni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranega računovodskega izkaza osnovnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu;

v primeru pravne osebe upravne globe v višini do 10 % skupnega letnega prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba podružnica matičnega podjetja, se upošteva celotni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranega računovodskega izkaza osnovnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu;

| (db) | v primeru fizične osebe upravne globe v višini do 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah dne ...[datum začetka veljavnosti te uredbe]. |
| --- | --- |

(db)

(db)

v primeru fizične osebe upravne globe v višini do 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah dne ...[datum začetka veljavnosti te uredbe].

v primeru fizične osebe upravne globe v višini do 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah dne ...[datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Kadar pristojni organi naložijo eno ali več upravnih
  kazni in drugih
  ukrepov ▌v skladu z odstavkom 2, države članice zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni, da zadevnemu malemu vlagatelju izdajo neposredno sporočilo, v katerem so navedene informacije o upravni
  kazni ali drugem
  ukrepu ▌in s katerim je mali vlagatelj seznanjen, kje lahko vloži pritožbe ali odškodninske zahtevke, ali da od proizvajalca ali prodajalca naložbenega produkta zahtevajo, da izda takšno sporočilo.

kazni in drugih

kazni ali drugem

Člen 20

Člen 20

Pristojni organi uporabljajo upravne
  kazni in druge
  ukrepe ▌iz člena 19(2) ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin, vključno z:

kazni in druge

| (a) | resnostjo in trajanjem kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnostjo in trajanjem kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne
  fizične ali pravne
  osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne
  fizične ali pravne
  osebe;

fizične ali pravne

| (c) | vplivom kršitve na interese malega vlagatelja; |
| --- | --- |

(c)

vplivom kršitve na interese malega vlagatelja;

| (d) | sodelovanjem
  fizične ali pravne
  osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanjem
  fizične ali pravne
  osebe, odgovorne za kršitev;

fizične ali pravne

| (e) | morebitnimi prejšnjimi kršitvami
  fizične ali pravne
  osebe; |
| --- | --- |

(e)

morebitnimi prejšnjimi kršitvami
  fizične ali pravne
  osebe;

fizične ali pravne

| (ea) | vsemi ukrepi, ki jih odgovorna oseba sprejme za preprečitev ponovitve kršitve v prihodnosti; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

vsemi ukrepi, ki jih odgovorna oseba sprejme za preprečitev ponovitve kršitve v prihodnosti;

vsemi ukrepi, ki jih odgovorna oseba sprejme za preprečitev ponovitve kršitve v prihodnosti;

| (eb) | vsemi odškodninami, ki jih odgovorna oseba po kršitvi zagotovi malim vlagateljem
  . |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

vsemi odškodninami, ki jih odgovorna oseba po kršitvi zagotovi malim vlagateljem
  .

vsemi odškodninami, ki jih odgovorna oseba po kršitvi zagotovi malim vlagateljem

Člen 21

Člen 21

1.   Kadar pristojni organ razkrije upravne
  kazni in druge
  ukrepe ▌javnosti, o teh upravnih
  kaznih in drugih
  ukrepih ▌hkrati obvesti
  evropske nadzorne organe
  .

kazni in druge

kaznih in drugih

evropske nadzorne organe

2.   Države članice enkrat letno
  pristojnemu evropskemu nadzornemu organu
  posredujejo informacije v zbirni obliki o vseh upravnih
  kaznih in drugih
  ukrepih ▌, naloženih v skladu s členom 18 in členom 19(2).

pristojnemu evropskemu nadzornemu organu

kaznih in drugih

3.   
  Evropski nadzorni organi
  te informacije objavijo v letnem poročilu.

Evropski nadzorni organi

Člen 22

Člen 22

Kazni
  in
  drugi
  ukrepi, ki se naložijo zaradi kršitev iz člena 19(1), se takoj razkrijejo javnosti, pri čemer se vključijo vsaj informacije o vrsti kršitve te uredbe in identiteti odgovornih oseb ▌.
  Po najmanj petih letih lahko pristojni organi anonimizirajo informacije o osebi, ki se kaznuje z upravnimi kaznimi ali drugimi ukrepi, na svojem spletnem mestu.

Kazni

drugi

Po najmanj petih letih lahko pristojni organi anonimizirajo informacije o osebi, ki se kaznuje z upravnimi kaznimi ali drugimi ukrepi, na svojem spletnem mestu.

▌

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Člen 23

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(5), člena 10(2) ▌, člena 12(4), člena 
  13a(10) in
  člena 
  13b(9)
  se Komisiji podeli za obdobje [
  dveh
  let] od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

13a(10) in

13b(9)

dveh

3.   Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz člena 8(5), člena 10(2) ▌, člena 12(4), člena 
  13a(10) in
  člena 
  13b(9)
  kadar koli prekliče. Pooblastilo preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

13a(10) in

13b(9)

Uradnem listu Evropske unije

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8(5), členom 10(2) ▌, členom 12(4), členom 
  13a(10) in
  členom 
  13b(9),
  začne veljati le, če mu Evropski parlament in Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi z navedenim aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka oba obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za [dva meseca].

13a(10) in

13b(9),

5a.
     
  Brez poseganja v druge določbe uredb (EU) št. 1093/2010, 1094/2010 in 1095/2010 je rok za nasprotovanje Evropskega parlamenta in Sveta v primeru, da Komisija osnutek regulativnega tehničnega standarda potrdi brez sprememb, [zaradi zapletenosti in obsega obravnavanih vprašanj], dva meseca. To obdobje se lahko na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta enkrat podaljša za en mesec.

5a.

Brez poseganja v druge določbe uredb (EU) št. 1093/2010, 1094/2010 in 1095/2010 je rok za nasprotovanje Evropskega parlamenta in Sveta v primeru, da Komisija osnutek regulativnega tehničnega standarda potrdi brez sprememb, [zaradi zapletenosti in obsega obravnavanih vprašanj], dva meseca. To obdobje se lahko na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta enkrat podaljša za en mesec.

Člen 23a

Člen 23a

Dodatne določbe za osnutke regulativnih tehničnih standardov

Dodatne določbe za osnutke regulativnih tehničnih standardov

1.
     
  Ne glede na rok, določen za predložitev osnutkov regulativnih tehničnih standardov Komisiji, se sprejme dogovor o postopni predložitvi, v katerem so 12, 18 in 24 mesecev vnaprej navedena besedila ali skupine besedil, ki jih je treba predložiti.

1.

Ne glede na rok, določen za predložitev osnutkov regulativnih tehničnih standardov Komisiji, se sprejme dogovor o postopni predložitvi, v katerem so 12, 18 in 24 mesecev vnaprej navedena besedila ali skupine besedil, ki jih je treba predložiti.

2.
     
  Če bi Evropski parlament v obdobju parlamentarnih počitnic vključno z morebitnim podaljšanjem imel na voljo manj kot dva meseca časa za skrbni pregled, Komisija ne sprejme regulativnih tehničnih standardov.

2.

Če bi Evropski parlament v obdobju parlamentarnih počitnic vključno z morebitnim podaljšanjem imel na voljo manj kot dva meseca časa za skrbni pregled, Komisija ne sprejme regulativnih tehničnih standardov.

3.
     
  Evropski nadzorni organi se lahko med pripravo osnutka regulativnih tehničnih standardov posvetujejo z Evropskim parlamentom, zlasti glede pomislekov, povezanih s področjem uporabe te uredbe.

3.

Evropski nadzorni organi se lahko med pripravo osnutka regulativnih tehničnih standardov posvetujejo z Evropskim parlamentom, zlasti glede pomislekov, povezanih s področjem uporabe te uredbe.

4.
     
  Če pristojni odbor Evropskega parlamenta glasuje za zavrnitev regulativnih tehničnih standardov, do začetka naslednjega plenarnega zasedanja pa manjkata manj kot dva tedna, lahko Evropski parlament rok za nasprotovanje iz člena 23(5a) dodatno podaljša do datuma plenarnega zasedanja po naslednjem plenarnem zasedanju.

4.

Če pristojni odbor Evropskega parlamenta glasuje za zavrnitev regulativnih tehničnih standardov, do začetka naslednjega plenarnega zasedanja pa manjkata manj kot dva tedna, lahko Evropski parlament rok za nasprotovanje iz člena 23(5a) dodatno podaljša do datuma plenarnega zasedanja po naslednjem plenarnem zasedanju.

5.
     
  Če se regulativni tehnični standard zavrne in je ugotovljena problematika dovolj omejena, lahko Komisija sprejme pospešen urnik za pripravo revidiranih osnutkov.

5.

Če se regulativni tehnični standard zavrne in je ugotovljena problematika dovolj omejena, lahko Komisija sprejme pospešen urnik za pripravo revidiranih osnutkov.

6.
     
  Komisija nemudoma zagotovi odgovore na vsa vprašanja, ki jih je nadzorna skupina Evropskega parlamenta uradno postavila prek predsednika pristojnega odbora, in sicer pred sprejetjem osnutka regulativnega tehničnega standarda.

6.

Komisija nemudoma zagotovi odgovore na vsa vprašanja, ki jih je nadzorna skupina Evropskega parlamenta uradno postavila prek predsednika pristojnega odbora, in sicer pred sprejetjem osnutka regulativnega tehničnega standarda.

Člen 24

Člen 24

1.
     Družbe za upravljanje in investicijske družbe iz člena 2(1) in člena 27 Direktive 2009/65/ES ter prodajalci enot KNPVP, kot so opredeljeni v členu 1(2) navedene direktive, so oproščeni obveznosti iz te uredbe do ...[Datum
  tri
  leta po začetku njene veljavnosti].

1.

tri

1a.
     
  UAIS, kot so opredeljeni v členu 4(1)(b) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  , in osebe, ki prodajajo enote AIS, kot je opredeljeno v členu 4(1)(a) te direktive, so oproščene obveznosti v okviru te uredbe do ...[Datum tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe], pod pogojem, da zagotovijo dokument s ključnimi informacijami za vlagatelje po nacionalni zakonodaji v skladu s členom 78 Direktive 2009/65/ES ali z ustreznimi določbami nacionalnega prava.

1a.

UAIS, kot so opredeljeni v členu 4(1)(b) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

13

, in osebe, ki prodajajo enote AIS, kot je opredeljeno v členu 4(1)(a) te direktive, so oproščene obveznosti v okviru te uredbe do ...[Datum tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe], pod pogojem, da zagotovijo dokument s ključnimi informacijami za vlagatelje po nacionalni zakonodaji v skladu s členom 78 Direktive 2009/65/ES ali z ustreznimi določbami nacionalnega prava.

Člen 25

Člen 25

1.   Do ...[štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija to uredbo pregleda. Pregled vključuje splošni pregled praktične uporabe pravil iz te uredbe, pri katerem se ustrezno upošteva razvoj na trgu naložbenih produktov za male vlagatelje. ▌ Pri pregledu se preuči tudi morebitna razširitev področja uporabe te uredbe na druge
  nove ali inovativne
  finančne produkte
  , ki se razširjajo v Uniji
  .

nove ali inovativne

, ki se razširjajo v Uniji

2.   Po posvetovanju s skupnim odborom evropskih nadzornih organov Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

2a.
     
  Od ...[Datum začetka veljavnosti te uredbe] proizvajalci naložb zagotovijo dokument s ključnimi informacijami v skladu s to uredbo in so v skladu s členom 5(2) Direktive 2003/71/ES oproščeni predložitve izvlečka prospekta.

2a.

Od ...[Datum začetka veljavnosti te uredbe] proizvajalci naložb zagotovijo dokument s ključnimi informacijami v skladu s to uredbo in so v skladu s členom 5(2) Direktive 2003/71/ES oproščeni predložitve izvlečka prospekta.

Člen 26

Člen 26

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od ...
  [Datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  .

[Datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0368/2013).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C 70, 9.3.2013, str. 2.

2

(3)  UL C 11, 15.1.2013, str. 59.

3

(4)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS in 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (UL L 9, 15.1.2003, str. 3).

5

(6)  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

6

(7)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II), (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

7

(8)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0012.

8

Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  Direktiva 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (UL L 271, 9.10.2002, str. 16).

9

Direktiva 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (UL L 271, 9.10.2002, str. 16).

(10)  
  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

10

Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

(11)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) (UL L 331, 15.12.2010, str. 12), Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (UL L 331, 15.12.2010, str. 48) in Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

11

(12)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/39/ES z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnjega odpiranja trgov poštnih storitev v Skupnosti konkurenci (UL L 176, 5.7.2002, str. 21).

12

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/39/ES z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnjega odpiranja trgov poštnih storitev v Skupnosti konkurenci (UL L 176, 5.7.2002, str. 21).

(13)  
  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

13

Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Financiranje, upravljanje in spremljanje SKP ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0628) in sprememb k predlogu (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0628) in sprememb k predlogu (COM(2012)0551),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0341/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1) in 14. novembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1) in 14. novembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (4),

| — | ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (5),

| — | ob upoštevanju obveze predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 7. oktobra 2013 zavezal, da bo v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril to stališče, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveze predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 7. oktobra 2013 zavezal, da bo v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril to stališče,

| — | ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0363/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej k resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej k resoluciji;

| 3. | upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116.

(2)  UL C 11, 15.1.2013, str. 88.

(3)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(4)  UL C 225, 27.7.2012, str. 174.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1306/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o navzkrižni skladnosti

Svet in Evropski parlament pozivata Komisijo, naj spremlja prenos in izvajanje Direktive 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike in Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/128/ES z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov s strani držav članic in po potrebi, ko se bosta ti direktivi izvajali v vseh državah članicah in ko bodo določene obveze, ki neposredno veljajo za kmete, nadalje predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe, da se ustrezni deli teh direktiv vključijo v sistem navzkrižne skladnosti.

IZJAVA KOMISIJE

v zvezi s poznimi plačili plačilnih agencij upravičencem (člen 42(1))

Evropska komisija izjavlja, da se bo pri sprejemanju pravil o zmanjšanju povračil plačilnim agencijam v primeru plačila upravičencem po najkasnejšem možnem datumu, ki ga določa zakonodaja Unije, ohranilo področje uporabe sedanjih določb, ki zadevajo pozna plačila za EKJS.

IZJAVA KOMISIJE

o ravni izvrševanja (člen 112b)

Evropska komisija potrjuje, da v skladu s členom 4(2) PEU spoštuje ustavno strukturo držav članic, zato države članice odločajo o tem, na kakšni teritorialni ravni želijo izvrševati skupno kmetijsko politiko, tako da bodo spoštovale pravo Unije in zagotavljale njeno učinkovitost. To načelo velja za vse štiri uredbe o reformi SKP.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 –2011/0282(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0627) in spremenjenega predloga (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0627) in spremenjenega predloga (COM(2012)0553),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0340/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja št. 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4),

| — | ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 7. oktobra 2013 zavezal, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 7. oktobra 2013 zavezal, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0361/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116 in UL C 44, 15.2.2013, str. 160.

(3)  UL C 225, 27.7.2012, str. 174.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Skupna ureditev trgov kmetijskih proizvodov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0626) in spremenjenega predloga Komisije (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0626) in spremenjenega predloga Komisije (COM(2012)0535),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0339/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 1/2012 Računskega sodišča z dne 8. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0366/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi k tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116, in UL C 44, 15.2.2013, str. 158.

(3)  UL C 225, 27.7.2012, str. 174.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1308/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)

Izid pogajanj v zvezi z uporabo člena 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je del celotnega kompromisa o tekoči reformi SKP ter ne vpliva na stališča posameznih institucij o področju uporabe te določbe in na morebitne prihodnje spremembe v zvezi s tem vprašanjem, zlasti morebitno novo sodno prakso Sodišča Evropske unije.

Izjava Komisije o tržnih standardih (povezano s členom 59(1a))

Komisija se zelo zaveda občutljivosti širitve tržnih standardov na sektorje ali proizvode, ki zaenkrat niso zajeti v teh pravilih v okviru uredbe o SUT.

Tržni standardi bi morali veljati le za sektorje, v katerih imajo potrošniki jasna pričakovanja in ko je treba izboljšati gospodarske razmere za proizvodnjo in trženje posameznih proizvodov ali njihovo kakovost ali ko je treba upoštevati tehnični napredek ali potrebo po inovacijah proizvodov. Ti standardi tudi ne bi smeli nalagati upravnega bremena, obenem pa bi morali biti lahko razumljivi za potrošnike in v pomoč proizvajalcem, da lažje predstavijo značilnosti in lastnosti svojih proizvodov.

Komisija bo upoštevala vse ustrezno utemeljene zahteve institucij ali predstavniških organizacij ter priporočila mednarodnih organov, pred uporabo svoje pristojnosti za vključitev novih proizvodov ali sektorjev v odstavek 1 člena 59 pa bo morala skrbno preučiti posebnosti zadevnega sektorja ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti poročilo, ki bo vsebovalo zlasti oceno potreb potrošnikov, stroškov in upravnih bremen za gospodarske subjekte, vključno z učinkom na notranji trg in mednarodno trgovino, ter koristi za proizvajalce in končne potrošnike.

Izjava Komisije o sladkorju

Komisija bo zaradi ravnovesja trga in tekoče preskrbe trga Unije s sladkorjem v času do izteka kvot za sladkor pri uporabi začasnih mehanizmov upravljanja trga iz člena 101da uredbe o SUT upoštevala interese pridelovalcev sladkorne pese kot tudi rafinerij surovega sladkornega trsa.

Izjava Komisije o evropskem orodju za spremljanje cen

Komisija priznava pomen zbiranja in razširjanja razpoložljivih podatkov o gibanju cen na različnih stopnjah verige preskrbe s hrano. Komisija je v ta namen razvila orodje za spremljanje cen živil, ki izhaja iz združenih podatkov o indeksih cen, povezanih z živili, ki jih zbirajo nacionalni statistični uradi. Namen tega orodja je združiti in dati na voljo razvoj cen v verigi preskrbe s hrano ter omogočiti primerjavo gibanja cen za posamezne kmetijske proizvode, za živilsko industrijo in za posamezne potrošniške proizvode. To orodje se stalno izboljšuje ter naj bi v prihodnje zajelo širši razpon proizvodov iz verige preskrbe s hrano in na splošno zadovoljilo potrebe kmetov in potrošnikov po večji preglednosti pri oblikovanju cen živil. Komisija bo redno poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o dejavnostih evropskega orodja za spremljanje cen živil in rezultatih njegovih študij.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru SKP ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0625) in spremenjenega predloga Komisije (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0625) in spremenjenega predloga Komisije (COM(2012)0552),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0336/2011),

| — | ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola št. 4 o bombažu, priloženega Aktu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola št. 4 o bombažu, priloženega Aktu,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 1/2012 z dne 8. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 1/2012 z dne 8. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 in 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje odločitve z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (4),

| — | upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 7. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 7. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0362/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116 in UL C 44, 15.2.2013, str. 159.

(3)  UL C 225, 27.7.2012, str. 174.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1307/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

o členu 9(2) o neposrednih plačilih

Člen 9(2) osnutka uredbe o neposrednih plačilih kmetu ne preprečuje, da bi stavbo ali stavbe ali njihov del oddal v najem tretjim osebam ali da bi imel v lasti hleve, če te dejavnosti niso glavna dejavnost kmeta.

IZJAVA KOMISIJE

o vezani podpori

Komisija pozorno spremlja razvoj na trgu v zvezi s kmetijskimi proizvodi, zlasti tistimi, ki niso upravičeni do vezane podpore v skladu s členom 38(1) Uredbe o neposrednih plačilih, ter lahko ob resni krizi na trgu sprejme vse ukrepe, ki jih ima na voljo, za izboljšanje stanja na trgu.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Prehodne določbe glede podpore za razvoj podeželja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter spremembi Uredbe (EU) št. [...] [RP] glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014, Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. [...] [NP], (EU) št. [...] [HZU] in (EU) št. [...] [enotna SUT] v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0226),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0104/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0326/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji, |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji,

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1310/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

O RAZVOJU PODEŽELJA

Komisija izjavlja, da bo konstruktivno sodelovala z državami članicami pri pripravi in odobritvi novih programov za razvoj podeželja, da bi zagotovili gladek prehod na novo programsko obdobje tudi pri ukrepih, ki niso vključeni v člen 1 prehodne uredbe.

Komisija spodbuja države članice, ki bodo izkoristile možnost iz člena 1 prehodne uredbe, da prevzamejo nove pravne obveznosti za dejavnosti namakanja, naj to storijo pod pogoji za take dejavnosti iz člena 46(3) nove uredbe za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014–2020.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Določbe o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, in glede pravil o prenehanju obveznosti za nekatere države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0301),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0143/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. julija 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. julija 2013 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za proračun (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za proračun (A7-0312/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo ali jim take težave grozijo, pravilih o prenehanju obveznosti za nekatere države članice in pravilih o končnih plačilih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Finančna sredstva za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede finančnih sredstev za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0560),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0244/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za proračun (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za proračun (A7-0381/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede dodelitve finančnih sredstev za določene države članice iz Evropskega socialnega sklada

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Kiribati ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Kiribati o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Kiribati na drugi strani (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 436/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13331/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13331/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo eni strani in Republiko Kiribati na drugi strani (13333/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo eni strani in Republiko Kiribati na drugi strani (13333/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0345/2013),

| 1. | odobri sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 Protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe Protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do navedenega dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 Protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe Protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do navedenega dokumenta;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj ga v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj ga v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kiribati. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kiribati.

---

Četrtek, 21. november 2013

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0809),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 173(3) in 182(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 173(3) in 182(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0466/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2)

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0427/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 111.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1291/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Izjava glede člena 19

Evropska komisija predlaga, da se v programu Obzorje 2020 še naprej uporablja isti etični okvir za odločanje o financiranju raziskav izvornih celic človeških zarodkov iz sredstev EU, kot se je uporabljal v 7. okvirnem programu.

Komisija predlaga nadaljnjo uporabo tega etičnega okvira, saj je na podlagi izkušenj razvil odgovoren pristop do zelo obetavnega področja znanosti, ki je dokazal, da zadovoljivo deluje v okviru raziskovalnih programov, v katerih sodelujejo raziskovalci iz številnih držav z zelo različnimi regulativnimi razmerami.

| (1) | V sklepu o 7. okvirnem programu so tri področja raziskav izrecno izključena iz financiranja Skupnosti:






  — | raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene; |
| --- | --- | --- |

(1)

V sklepu o 7. okvirnem programu so tri področja raziskav izrecno izključena iz financiranja Skupnosti:

—

raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene;

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe postale dedne; |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe postale dedne;

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice. |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

| (2) | Dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se ne bodo financirale. Dejavnost, ki je prepovedana v posamezni državi članici, se v tej državi članici ne bo financirala. |
| --- | --- |

(2)

Dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se ne bodo financirale. Dejavnost, ki je prepovedana v posamezni državi članici, se v tej državi članici ne bo financirala.

| (3) | Sklep o programu Obzorje 2020 in določbe o etičnem okviru, ki urejajo financiranje Skupnosti za raziskave izvornih celic človeških zarodkov, nikakor ne vodijo do presoje vrednot v zvezi z regulativnim ali etičnim okvirom, ki ureja tovrstne raziskave v državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Sklep o programu Obzorje 2020 in določbe o etičnem okviru, ki urejajo financiranje Skupnosti za raziskave izvornih celic človeških zarodkov, nikakor ne vodijo do presoje vrednot v zvezi z regulativnim ali etičnim okvirom, ki ureja tovrstne raziskave v državah članicah.

| (4) | Evropska komisija v razpisih za zbiranje predlogov ne spodbuja izrecno uporabe izvornih celic človeških zarodkov. Uporaba človeških izvornih celic, tako odraslih ljudi kot zarodkov, je odvisna od presoje znanstvenikov glede na cilje, ki jih želijo doseči. V praksi je največji del finančnih sredstev Skupnosti za raziskave izvornih celic namenjen za uporabo človeških izvornih celic odraslih ljudi. Nobenega razloga ni, zakaj bi se to v Obzorju 2020 bistveno spremenilo. |
| --- | --- |

(4)

Evropska komisija v razpisih za zbiranje predlogov ne spodbuja izrecno uporabe izvornih celic človeških zarodkov. Uporaba človeških izvornih celic, tako odraslih ljudi kot zarodkov, je odvisna od presoje znanstvenikov glede na cilje, ki jih želijo doseči. V praksi je največji del finančnih sredstev Skupnosti za raziskave izvornih celic namenjen za uporabo človeških izvornih celic odraslih ljudi. Nobenega razloga ni, zakaj bi se to v Obzorju 2020 bistveno spremenilo.

| (5) | Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora uspešno prestati znanstveno oceno, med katero neodvisni vrhunski raziskovalci ocenijo potrebo po uporabi takšnih izvornih celic za dosego znanstvenih ciljev. |
| --- | --- |

(5)

Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora uspešno prestati znanstveno oceno, med katero neodvisni vrhunski raziskovalci ocenijo potrebo po uporabi takšnih izvornih celic za dosego znanstvenih ciljev.

| (6) | Predlogi, ki uspešno prestanejo znanstveno oceno, so nato predmet stroge etične presoje, ki jo organizira Evropska komisija. Pri tej etični presoji se upoštevajo, ki jih odražajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in ustrezne mednarodne konvencije, kot so Konvencija Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisana v Oviedu 4. aprila 1997, in njeni dodatni protokoli ter Splošna deklaracija o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco. Poleg tega je namen etične presoje preveriti, ali predlogi upoštevajo predpise držav, v katerih se bodo raziskave izvajale. |
| --- | --- |

(6)

Predlogi, ki uspešno prestanejo znanstveno oceno, so nato predmet stroge etične presoje, ki jo organizira Evropska komisija. Pri tej etični presoji se upoštevajo, ki jih odražajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in ustrezne mednarodne konvencije, kot so Konvencija Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisana v Oviedu 4. aprila 1997, in njeni dodatni protokoli ter Splošna deklaracija o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco. Poleg tega je namen etične presoje preveriti, ali predlogi upoštevajo predpise držav, v katerih se bodo raziskave izvajale.

| (7) | V posebnih primerih se lahko etična presoja opravi v času trajanja projekta. |
| --- | --- |

(7)

V posebnih primerih se lahko etična presoja opravi v času trajanja projekta.

| (8) | Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora pred začetkom pridobiti odobritev ustreznega nacionalnega ali lokalnega odbora za etiko. Upoštevati se morajo vsa nacionalna pravila in postopki, vključno glede vprašanj, kot so soglasje staršev, odsotnost finančne spodbude itd. Preverjalo se bo, ali projekt vključuje sklicevanja na izdajo dovoljenj in nadzorne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi države članice, v kateri se bodo izvajale raziskave. |
| --- | --- |

(8)

Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora pred začetkom pridobiti odobritev ustreznega nacionalnega ali lokalnega odbora za etiko. Upoštevati se morajo vsa nacionalna pravila in postopki, vključno glede vprašanj, kot so soglasje staršev, odsotnost finančne spodbude itd. Preverjalo se bo, ali projekt vključuje sklicevanja na izdajo dovoljenj in nadzorne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi države članice, v kateri se bodo izvajale raziskave.

| (9) | Predlog, ki bo uspešno prestal znanstveno oceno, nacionalne ali lokalne etične presoje in evropsko etično presojo, bo za vsak primer posebej predložen v odobritev državam članicam, ki se srečujejo v okviru odbora v skladu s postopkom pregleda. Projekti, ki bodo vključevali uporabo izvornih celic človeških zarodkov in ne bodo pridobili odobritve držav članic, se ne bodo financirali. |
| --- | --- |

(9)

Predlog, ki bo uspešno prestal znanstveno oceno, nacionalne ali lokalne etične presoje in evropsko etično presojo, bo za vsak primer posebej predložen v odobritev državam članicam, ki se srečujejo v okviru odbora v skladu s postopkom pregleda. Projekti, ki bodo vključevali uporabo izvornih celic človeških zarodkov in ne bodo pridobili odobritve držav članic, se ne bodo financirali.

| (10) | Evropska komisija si bo še naprej prizadevala, da bi postali rezultati raziskav izvornih celic, ki jih financira Skupnost, splošno dostopni vsem raziskovalcem in bi v končni fazi koristili pacientom v vseh državah. |
| --- | --- |

(10)

Evropska komisija si bo še naprej prizadevala, da bi postali rezultati raziskav izvornih celic, ki jih financira Skupnost, splošno dostopni vsem raziskovalcem in bi v končni fazi koristili pacientom v vseh državah.

| (11) | Evropska komisija bo podprla ukrepe in pobude, ki prispevajo k usklajevanju in racionalizaciji raziskav izvornih celic človeških zarodkov v okviru etično odgovornega pristopa. Komisija bo zlasti podprla evropski register linij izvornih celic človeških zarodkov. Podpora registru bo omogočila spremljanje obstoječih izvornih celic človeških zarodkov v Evropi, prispevala k čim večji uporabi teh celic s strani znanstvenikov in lahko pomaga pri izogibanju nepotrebnemu pridobivanju novih linij izvornih celic. |
| --- | --- |

(11)

Evropska komisija bo podprla ukrepe in pobude, ki prispevajo k usklajevanju in racionalizaciji raziskav izvornih celic človeških zarodkov v okviru etično odgovornega pristopa. Komisija bo zlasti podprla evropski register linij izvornih celic človeških zarodkov. Podpora registru bo omogočila spremljanje obstoječih izvornih celic človeških zarodkov v Evropi, prispevala k čim večji uporabi teh celic s strani znanstvenikov in lahko pomaga pri izogibanju nepotrebnemu pridobivanju novih linij izvornih celic.

| (12) | Evropska komisija bo nadaljevala sedanjo prakso in odboru, ki postopa v skladu s postopkom pregleda, ne bo posredovala predlogov za projekte, ki vključujejo raziskovalne dejavnosti, pri katerih se uničujejo človeški zarodki, vključno za pridobivanje izvornih celic. Izključitev te faze iz financiranja Skupnosti ne bo preprečila financiranja nadaljnjih faz, ki vključujejo izvorne celice človeških zarodkov. |
| --- | --- |

(12)

Evropska komisija bo nadaljevala sedanjo prakso in odboru, ki postopa v skladu s postopkom pregleda, ne bo posredovala predlogov za projekte, ki vključujejo raziskovalne dejavnosti, pri katerih se uničujejo človeški zarodki, vključno za pridobivanje izvornih celic. Izključitev te faze iz financiranja Skupnosti ne bo preprečila financiranja nadaljnjih faz, ki vključujejo izvorne celice človeških zarodkov.

Izjava o energiji

Komisija priznava, da bodo imeli v prihodnosti bistveno vlogo energetska učinkovitost pri končnih uporabnikih in obnovljivi viri energije, da bo pomembno imeti boljša omrežja in možnosti shranjevanja ter čim bolj izkoristiti njihov potencial, da so za izgradnjo zmogljivosti potrebni ukrepi za njihovo tržno uvajanje, da je treba izboljšati upravljanje in odpraviti ovire na trgu, tako da se bodo lahko uveljavile rešitve za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije.

Komisija si bo prizadevala zagotoviti, da se vsaj 85 % proračuna Obzorja 2020, namenjenega energetskemu izzivu, porabi na področju nefosilnih goriv, od tega najmanj 15 % tega dela proračuna za dejavnosti tržnega uvajanja obstoječih obnovljivih virov energije in tehnologije za energetsko učinkovitost v okviru programa Inteligentna energija — Evropa III. Ta program se bo izvajal prek namenske strukture upravljanja in bo zajemal tudi podporo za izvajanje trajnostne energetske politike, krepitev zmogljivosti in mobilizacijo financiranja za naložbe, kakor je bilo izvedeno do danes.

Preostali del bo namenjen tehnologijam fosilnih goriv in možnostim razvoja, ki so odločilnega pomena za doseganje ciljev za leto 2050, in podpiranju prehoda na trajnosten energetski sistem.

Napredek pri uresničevanju teh ciljev se bo spremljal in Komisija bo redno poročala o doseženem napredku.

Izjava o spodbujanju odličnosti in povečevanju udeležbe

Komisija je zavezana oblikovanju in izvajanju ukrepov za zapolnitev vrzeli med raziskavami in inovacijami v Evropi, in sicer v sklopu novega naslova „Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“. Sredstva, predvidena za te ukrepe, ne smejo biti nižja od zneska, porabljenega v sedmem okvirnem programu za ukrepe, ki obravnavajo „povečevanje udeležbe“.

Nove dejavnosti evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji, ki se sprejmejo v okviru „povečevanja udeležbe“ in se podpirajo iz proračuna za „spodbujanje odličnosti in udeležbe“. Dejavnosti sodelovanja v znanosti in tehnologiji, ki ne sodijo v ta sklop, bi pa morale biti deležne enakovrednega financiranja, bi se morale financirati iz proračunskih sredstev pod „6. Evropa v spreminjajočem se svetu – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo“.

Ta del proračuna bi moral podpirati tudi večji del dejavnosti, povezanih z mehanizmom za pomoč politikam in nadnacionalnimi mrežami nacionalnih kontaktnih točk.

Izjava o pečatu odličnosti

Ukrepanje na ravni Unije zagotavlja vseevropsko konkurenčnost pri izbiranju najboljših predlogov – tako se poveča raven odličnosti in zagotovi prepoznavnost vodilnih raziskav in inovacij.

Komisija meni, da pozitivno ocenjeni predlogi o Evropskem raziskovalnem svetu, ukrepih Marie Skłodowski – Curie, ukrepih za oblikovanje raziskovalnih skupin, drugi fazi instrumenta za MSP ali predlogih za projekte sodelovanja, ki iz proračunskih razlogov ne bi mogli biti financirani, še vedno izpolnjujejo merilo odličnosti v programu Obzorje 2020.

Če to udeleženci odobrijo, se ti podatki lahko izmenjajo s pristojnimi organi.

Komisija zato pozdravlja vse pobude za financiranje teh projektov iz nacionalnih, regionalnih ali zasebnih virov. V tem smislu ima tudi kohezijska politika osrednjo vlogo, in sicer s krepitvijo zmogljivosti.

Izjava o instrumentu za MSP

Podpora malim in srednjim podjetjem v okviru Obzorja 2020 je pomemben del pri uresničevanju cilja tega programa za spodbujanje inovacij, gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest. Zato bo Komisija zagotovila veliko vidnost te podpore v Obzorju 2020, zlasti prek instrumenta za MSP v delovnih programih, smernicah in komunikacijskih dejavnostih. Vsa prizadevanja bodo namenjena temu, da bo za mala in srednja podjetja preprosto prepoznati in izkoristiti možnosti, ki jim jih zagotavljata sklopa „Družbeni izzivi“ in„Omogočitvene in industrijske tehnologije“.

Instrument za MSP bo treba izvajati prek strukture enotnega centraliziranega upravljanja, odgovorne za ocenjevanje in vodenje projektov, vključno z uporabo skupnih informacijskih sistemov in poslovnih procesov.

Instrument za MSP bi pritegnil najbolj ambiciozne inovativne projekte malih in srednjih podjetij. Izvajal se bo predvsem od spodaj navzgor prek stalno odprtega razpisa, prilagojenega potrebam malih in srednjih podjetij, kot je določeno v okviru posebnega cilja „inovacije v MSP“, pri čemer se bodo upoštevale prednostne naloge in cilji omogočitvenih in industrijskih tehnologij ter družbenih izzivov in bodo omogočeni presečni predlogi iz obeh sklopov, kar bo podpiralo pristop od spodaj navzgor. Ta način se lahko pregleda oziroma obnovi vsaki dve leti, da se upoštevajo dveletni strateški programi. Po potrebi se lahko pole zgoraj opisanega razpisa organizirajo tudi razpisi za specifična področja strateškega interesa. Pri teh razpisih bo uporabljen koncept in postopki instrumenta za MSP ter njegova enotna vstopna točka za prosilce in spremne storitve mentorstva in usposabljanja.

Izjava o členu 6(5)

Brez poseganja v letni proračunski postopek, namerava Komisija v okviru strukturiranega dialoga z Evropskim parlamentom predstaviti letno poročilo o izvajanju proračuna, kakor je v Prilogi II k programu Obzorje 2020 razčlenjen po prednostnih nalogah in posebnih ciljih v okviru teh prednostnih nalog, vključno z uporabo člena 6(5).

Izjava o členu 12

Komisija bo na zahtevo predstavila sprejeti delovni programi pristojnemu odboru Evropskega parlamenta.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Pravila za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0810),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), členov 173 in 183 ter drugega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), členov 173 in 183 ter drugega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0465/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 19. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 19. julija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012, (2) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012, (2)

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0428/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 318, 20.10.2012, str. 1.

(2)  UL C 181, 21.6.2012, str. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1290/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Izjava o neposrednih stroških velikih raziskovalnih infrastruktur

S to izjavo se Komisija zavezuje pojasniti vprašanje neposrednih stroškov pri velikih raziskovalnih infrastrukturah, s čimer se želi odzvati na zahteve zainteresiranih strani.

Smernice glede neposrednih stroškov pri velikih raziskovalnih infrastrukturah v programu Obzorje 2020 se bodo uporabljale za stroške pri velikih raziskovalnih infrastrukturah v skupni vrednosti vsaj 20 milijonov EUR za posameznega upravičenca, izračunani kot seštevek zgodovinskih vrednosti sredstev posamezne raziskovalne infrastrukture, kot so izkazane v zadnji zaključeni bilanci stanja tega upravičenca pred datumom podpisa sporazuma o donaciji ali kot je določeno na podlagi stroškov najema in zakupa raziskovalnih infrastruktur.

Pod tem pragom se smernice za neposredne stroške pri velikih raziskovalnih infrastrukturah v programu Obzorje 2020 ne bodo uporabljale. Posamezne stroškovne postavke se lahko prijavijo kot upravičeni neposredni stroški v skladu z veljavnimi določili sporazuma o donaciji.

V splošnem bo kot neposredne stroške mogoče prijaviti vse stroške, ki izpolnjujejo splošna merila za ugotavljanje upravičenosti ter so neposredno povezani z izvajanjem ukrepa in mu jih je zato mogoče neposredno pripisati.

Pri veliki raziskovalni infrastrukturi, ki se uporablja za projekt, so tipičen primer neposrednih stroškov usredstveni stroški in operativni stroški.

Usredstveni stroški so stroški vzpostavitve in/ali prenove velike raziskovalne infrastrukture, pa tudi nekateri stroški posameznega popravila in vzdrževanja velike raziskovalne infrastrukture, njenih delov ali bistvenih sestavnih elementov.

Operativni stroški so stroški, ki jih ima upravičenec izrecno zaradi upravljanja velike raziskovalne infrastrukture.

Nekaterih stroškov pa ne bi bilo mogoče prijaviti kot neposrednih stroškov, temveč bi se upoštevali kot povrnjeni prek pavšalne stopnje za posredne stroške, npr. stroške najema, zakupa ali amortizacije upravnih stavb in sedežev.

Če iz dejavnosti, povezanih s projektom, izhaja le del stroškov, je mogoče prijaviti le tisti del, ki se neposredno nanaša na projekt.

Zaradi tega mora sistem merjenja upravičenca zagotavljati natančno količinsko opredelitev dejanske vrednosti stroškov projekta (tj. izkazovati dejansko potrošnjo in/ali porabo, povezano s projektom). To je mogoče zagotoviti, če je meritve mogoče razbrati z računa dobavitelja.

Običajno je merjenje stroškov povezano s časom, porabljenim za projekt, ki mora biti enak dejanskemu številu ur/dni/mesecev, ko je bila raziskovalna infrastruktura v uporabi za projekt. Skupno število produktivnih ur/dni/mesecev mora biti enako celotnemu potencialu uporabe raziskovalne infrastrukture (polna zmogljivost). Izračun polne zmogljivosti vključuje čas, ko je raziskovalna infrastruktura na voljo za uporabo, vendar se ne uporablja. Izračun polne zmogljivosti pa upošteva tudi dejanske omejitve, kot so delovni čas subjekta ter čas, porabljen za popravila in vzdrževanje (vključno z umerjanjem in testiranjem).

Če je stroške mogoče meriti glede na raziskovalno infrastrukturo, vendar jih zaradi tehničnih omejitev ni mogoče neposredno meriti glede na projekt, je sprejemljiva alternativna možnost merjenje stroškov prek enot dejanske uporabe, ki se nanaša na projekt, kar se dokaže z natančnimi tehničnimi specifikacijami in dejanskimi podatki, določi pa na podlagi analitičnega stroškovnega računovodstva upravičenca.

Stroške in njihovo neposredno merjenje glede na projekt je treba podpreti z ustreznimi dokaznimi listinami, ki zagotavljajo zadostno revizijsko sled.

Upravičenec lahko dokaže neposredno povezavo na podlagi drugih prepričljivih dokazov.

Službe Komisije bodo izdale priporočila za najboljšo prakso neposrednega merjenja in dokazne listine (npr. za usredstvene stroške: računovodski izkazi in politika upravičenca o amortizaciji, ki je del njegovih običajnih računovodskih načel in ki izkazuje izračun potencialne uporabe in dobe koristnosti sredstva, ter dokazi o njegovi dejanski uporabi pri projektu; za operativne stroške: posebni jasno označeni računi, ki se nanašajo na veliko raziskovalno infrastrukturo, pogodbo, trajanje projekta, itd.).

Na zahtevo upravičenca z velikimi raziskovalnimi infrastrukturami ter ob upoštevanju razpoložljivih virov in načela stroškovne učinkovitosti je Komisija pripravljena opraviti enostavno in pregledno predhodno oceno metodologije izračunavanja neposrednih stroškov upravičenca, da bi zagotovila pravno varnost. Te predhodne ocene bodo v celoti upoštevane pri naknadnih revizijah.

Poleg tega bo Komisija vzpostavila skupino, ki jo bodo sestavljali predstavniki ustreznih organizacij zainteresiranih strani in ki bo ocenila uporabo smernic.

Komisija potrjuje, da bo po sprejetju predpisov o programu Obzorje 2020 nemudoma sprejela smernice za izračunavanje neposrednih stroškov pri velikih raziskovalnih infrastrukturah.

Izjava o smernicah za merila za bonus

Komisija namerava izdati smernice o merilih za izvajanje dodatnega plačila takoj po sprejetju pravil za sodelovanje v programu Obzorje 2020 in razširjanje njegovih rezultatov.

Izjava o instrumentu Hitra pot do inovacij

Komisija namerava zagotoviti ustrezno prepoznavnost instrumenta Hitra pot do inovacij v raziskovalni in inovacijski skupnosti prek ozaveščanja in komunikacijskih dejavnosti pred pilotnim razpisom leta 2015.

Komisija ne namerava predhodno omejiti trajanja ukrepov v okviru instrumenta Hitra pot do inovacij. Pri oceni vpliva predloga se v zadostni meri upoštevajo dejavniki, kot sta časovna občutljivost in razmere v svetu na področju konkurence, da bi omogočili prožnost glede na posebnosti različnih področij uporabnih raziskav.

Poleg poglobljene ocene, opravljene v okviru vmesne ocene programa Obzorje 2020, se bo izvajalo stalno spremljanje vseh praktičnih vidikov pilotnega instrumenta Hitra pot do inovacij v zvezi s predložitvijo, oceno, izborom in proračunom predlogov v okviru razpisa za ta instrument, in sicer od prvega roka v letu 2015.

Da bi zagotovili učinkovitost pilotnega instrumenta in da bi bila opravljena ustrezna ocena, bo morda treba zajeti do sto projektov.

Izjava o členih 3 in 4

Komisija namerava v sporazum o donaciji v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov in zaupnostjo vključiti sklic na nacionalno zakonodajo, da bi dosegli ustrezno ravnotežje med različnimi interesi.

Izjava o členu 28

(možnost 100-odstotne stopnje povračila za neprofitne pravne osebe za ukrepe na področju inovacij)

Komisija ugotavlja, da lahko tudi neprofitni subjekti izvajajo gospodarske dejavnosti pred komercializacijo, njihovo subvencioniranje pa bi lahko povzročilo izkrivljanje notranjega trga. Komisija bo torej predhodno ocenila, ali so upravičene dejavnosti gospodarske narave, ali se učinkovito preprečuje navzkrižno subvencioniranje in ali ima stopnja financiranja gospodarskih upravičenih dejavnosti negativne učinke, ki jih ni mogoče izravnati s pozitivnimi.

Izjava o členu 42

Komisija namerava v modelu sporazuma o donaciji določiti roke za zaščito rezultatov, pri čemer bo upoštevala roke iz sedmega okvirnega programa za raziskave.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0822),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0462/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0422/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1312/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0817),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0467/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0403/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Konkurenčnost podjetij ter mala in srednje velika podjetja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0834),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 173 in 195 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 173 in 195 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0463/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. septembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0420/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 125.

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 436/58)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0811),

| — | ob upoštevanju člena 182(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 182(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0509/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kmetijstvo, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kmetijstvo, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0002/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 182(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 182(3) Pogodbe se Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) (4) izvaja s posebnim programom, v katerem so opredeljeni posebni cilji in pravila za njihovo izvajanje, čas trajanja ter potrebna sredstva. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 182(3) Pogodbe se Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) (4) izvaja s posebnim programom, v katerem so opredeljeni posebni cilji in pravila za njihovo izvajanje, čas trajanja ter potrebna sredstva.

| (2) | Obzorje 2020 sledi trem prednostnim nalogam, tj. ustvarjanje odlične znanosti („odlična znanost“), oblikovanje vodilnega položaja industrije („vodilni položaj industrije“) in reševanje družbenih izzivov („družbeni izzivi“). Te prednostne naloge bi bilo treba izvajati s posebnim programom, ki je sestavljen iz
  enega dela za vsako od treh prednostnih nalog: en del za „spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“, en del za „znanost z družbo in za njo“ ter en del
  za neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča. |
| --- | --- |

(2)

Obzorje 2020 sledi trem prednostnim nalogam, tj. ustvarjanje odlične znanosti („odlična znanost“), oblikovanje vodilnega položaja industrije („vodilni položaj industrije“) in reševanje družbenih izzivov („družbeni izzivi“). Te prednostne naloge bi bilo treba izvajati s posebnim programom, ki je sestavljen iz
  enega dela za vsako od treh prednostnih nalog: en del za „spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“, en del za „znanost z družbo in za njo“ ter en del
  za neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča.

| (2a) | Vse tri prednostne naloge bi morale imeti mednarodno razsežnost. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja bi bilo treba ohraniti vsaj na ravni sedmega okvirnega programa. |
| --- | --- |

(2a)

Vse tri prednostne naloge bi morale imeti mednarodno razsežnost. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja bi bilo treba ohraniti vsaj na ravni sedmega okvirnega programa.

| (3) | Medtem ko Obzorje 2020 določa splošni cilj okvirnega programa, njegove prednostne naloge in splošne smernice posebnih ciljev in dejavnosti, bi moral posebni program opredeliti posebne cilje in splošne smernice za dejavnosti, ki so značilne za vsak posamezni del. Za ta posebni program se v celoti uporabljajo določbe o izvajanju, opredeljene v programu Obzorje 2020, vključno s tistimi o etičnih načelih. |
| --- | --- |

(3)

Medtem ko Obzorje 2020 določa splošni cilj okvirnega programa, njegove prednostne naloge in splošne smernice posebnih ciljev in dejavnosti, bi moral posebni program opredeliti posebne cilje in splošne smernice za dejavnosti, ki so značilne za vsak posamezni del. Za ta posebni program se v celoti uporabljajo določbe o izvajanju, opredeljene v programu Obzorje 2020, vključno s tistimi o etičnih načelih.

| (4) | Vsak del bi moral dopolnjevati druge dele posebnega programa, izvajati pa ga je treba v skladu z njimi. |
| --- | --- |

(4)

Vsak del bi moral dopolnjevati druge dele posebnega programa, izvajati pa ga je treba v skladu z njimi.

| (5) | Znanstveno bazo Unije je treba nujno okrepiti
  , povečati
  in razširiti ter imeti raziskave in nadarjenost v svetovnem merilu, da se zagotovi dolgoročna konkurenčnost in blaginja Evrope. Del I „Odlična znanost“ bi moral podpirati dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta na področju pionirskih raziskav, prihodnje in nastajajoče tehnologijami, ukrepe Marie
  Skłodowske-
  Curie in evropske raziskovalne infrastrukture. Te dejavnosti bi morale biti usmerjene v dolgoročno ustvarjanje usposobljenosti, se močno osredotočati na naslednjo generacijo znanosti, sistemov in raziskovalcev ter podpirati nove talente v Uniji in pridruženih državah. Dejavnosti Unije v podporo odlični znanosti bi morale pripomoči k uveljavitvi evropskega znanstvenega prostora ter znanstveni sistem Unije narediti konkurenčnejši in privlačnejši v svetovnem merilu. |
| --- | --- |

(5)

Znanstveno bazo Unije je treba nujno okrepiti
  , povečati
  in razširiti ter imeti raziskave in nadarjenost v svetovnem merilu, da se zagotovi dolgoročna konkurenčnost in blaginja Evrope. Del I „Odlična znanost“ bi moral podpirati dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta na področju pionirskih raziskav, prihodnje in nastajajoče tehnologijami, ukrepe Marie
  Skłodowske-
  Curie in evropske raziskovalne infrastrukture. Te dejavnosti bi morale biti usmerjene v dolgoročno ustvarjanje usposobljenosti, se močno osredotočati na naslednjo generacijo znanosti, sistemov in raziskovalcev ter podpirati nove talente v Uniji in pridruženih državah. Dejavnosti Unije v podporo odlični znanosti bi morale pripomoči k uveljavitvi evropskega znanstvenega prostora ter znanstveni sistem Unije narediti konkurenčnejši in privlačnejši v svetovnem merilu.

| (6) | Raziskovalni ukrepi, ki se izvajajo na podlagi dela I „Odlična znanost“, bi se morali opredeliti glede na potrebe in priložnosti znanosti ▌. Agenda za raziskave bi morala biti določena v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo. Raziskave bi bilo treba financirati na podlagi odličnosti. |
| --- | --- |

(6)

Raziskovalni ukrepi, ki se izvajajo na podlagi dela I „Odlična znanost“, bi se morali opredeliti glede na potrebe in priložnosti znanosti ▌. Agenda za raziskave bi morala biti določena v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo. Raziskave bi bilo treba financirati na podlagi odličnosti.

| (7) | Evropski raziskovalni svet bi moral nadomestiti in naslediti Evropski raziskovalni svet, ustanovljen s Sklepom Komisije 2007/134/ES (5). Delovati bi moral v skladu z uveljavljenimi načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(7)

Evropski raziskovalni svet bi moral nadomestiti in naslediti Evropski raziskovalni svet, ustanovljen s Sklepom Komisije 2007/134/ES (5). Delovati bi moral v skladu z uveljavljenimi načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti.

| (8) | Za ohranitev in okrepitev vodilnega položaja Unije na področju industrije je nujno potrebno spodbujati naložbe zasebnega sektorja v raziskave, razvoj in inovacije, raziskave in inovacije izvajati s poslovno usmerjeno agendo ter pospešiti razvoj novih tehnologij, ki bodo podlaga za prihodnja podjetja in gospodarsko rast. Del II „Vodilni položaj industrije“ bi moral podpreti naložbe v odlične raziskave in inovacije v ključnih omogočitvenih tehnologijah in drugih industrijskih tehnologijah, olajšati dostop do tveganega financiranja za inovativna podjetja in projekte ter široko podpreti inovacije v malih in srednje velikih podjetjih po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Za ohranitev in okrepitev vodilnega položaja Unije na področju industrije je nujno potrebno spodbujati naložbe zasebnega sektorja v raziskave, razvoj in inovacije, raziskave in inovacije izvajati s poslovno usmerjeno agendo ter pospešiti razvoj novih tehnologij, ki bodo podlaga za prihodnja podjetja in gospodarsko rast. Del II „Vodilni položaj industrije“ bi moral podpreti naložbe v odlične raziskave in inovacije v ključnih omogočitvenih tehnologijah in drugih industrijskih tehnologijah, olajšati dostop do tveganega financiranja za inovativna podjetja in projekte ter široko podpreti inovacije v malih in srednje velikih podjetjih po vsej Uniji.

| (9) | Raziskave in inovacije na področju vesolja, ki so v deljeni pristojnosti Unije, bi bilo treba vključiti v delu II „Vodilni položaj industrije“ kot celovito prvino, da bi se kar najbolj povečali znanstveni, gospodarski in družbeni vplivi ter zagotovilo uspešno in stroškovno učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

(9)

Raziskave in inovacije na področju vesolja, ki so v deljeni pristojnosti Unije, bi bilo treba vključiti v delu II „Vodilni položaj industrije“ kot celovito prvino, da bi se kar najbolj povečali znanstveni, gospodarski in družbeni vplivi ter zagotovilo uspešno in stroškovno učinkovito izvajanje.

| (10) | Reševanje glavnih družbenih izzivov, opredeljenih v strategiji Evropa 2020 (6), zahteva velike naložbe v raziskave in inovacije, da se v potrebnem obsegu in na potrebnih področjih uporabe razvijejo in uporabljajo nove in napredne rešitve. Ti izzivi pomenijo hkrati tudi velike gospodarske priložnosti za inovativna podjetja in tako prispevajo h konkurenčnosti in zaposlovanju v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Reševanje glavnih družbenih izzivov, opredeljenih v strategiji Evropa 2020 (6), zahteva velike naložbe v raziskave in inovacije, da se v potrebnem obsegu in na potrebnih področjih uporabe razvijejo in uporabljajo nove in napredne rešitve. Ti izzivi pomenijo hkrati tudi velike gospodarske priložnosti za inovativna podjetja in tako prispevajo h konkurenčnosti in zaposlovanju v Uniji.

| (11) | Del III „Družbeni izzivi“ bi moral povečati uspešnost raziskav in inovacij, tako da se odzove na ključne družbene izzive ter podpre odlične raziskave in inovacije. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati na podlagi na izzivih temelječega pristopa, ki združuje vire in znanje različnih področij, tehnologij in sektorjev. Družboslovje in humanistika sta pomembni prvini pri reševanju vseh teh izzivov. Dejavnosti bi morale zajeti celoten spekter raziskav in inovacij,
  vključno z inovacijskimi dejavnostmi
  , kot so pilotni in predstavitveni projekti, preskusi, podpora za javno naročanje, prednormativne raziskave, določanje standardov ter uvajanje inovacij na trg. Dejavnosti bi morale
  po potrebi
  neposredno podpirati ustrezne sektorske pristojnosti na področjih politik na ravni Unije. Vsi izzivi bi morali prispevati k doseganju višjega cilja trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Del III „Družbeni izzivi“ bi moral povečati uspešnost raziskav in inovacij, tako da se odzove na ključne družbene izzive ter podpre odlične raziskave in inovacije. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati na podlagi na izzivih temelječega pristopa, ki združuje vire in znanje različnih področij, tehnologij in sektorjev. Družboslovje in humanistika sta pomembni prvini pri reševanju vseh teh izzivov. Dejavnosti bi morale zajeti celoten spekter raziskav in inovacij,
  vključno z inovacijskimi dejavnostmi
  , kot so pilotni in predstavitveni projekti, preskusi, podpora za javno naročanje, prednormativne raziskave, določanje standardov ter uvajanje inovacij na trg. Dejavnosti bi morale
  po potrebi
  neposredno podpirati ustrezne sektorske pristojnosti na področjih politik na ravni Unije. Vsi izzivi bi morali prispevati k doseganju višjega cilja trajnostnega razvoja.

| (11a) | Vzpostaviti bi bilo treba ustrezno ravnotežje med manjšimi in večjimi projekti v okviru družbenih izzivov ter vodilnega položaja omogočitvenih in industrijskih tehnologij. |
| --- | --- |

(11a)

Vzpostaviti bi bilo treba ustrezno ravnotežje med manjšimi in večjimi projekti v okviru družbenih izzivov ter vodilnega položaja omogočitvenih in industrijskih tehnologij.

| (11b) | Del IIIa „Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“ bi moral v celoti izkoristiti evropski potencial talentov ter kar najbolj povečati in porazdeliti koristi gospodarstva, ki temelji na inovacijah, po vsej Uniji in skladno z načelom odličnosti. |
| --- | --- |

(11b)

Del IIIa „Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“ bi moral v celoti izkoristiti evropski potencial talentov ter kar najbolj povečati in porazdeliti koristi gospodarstva, ki temelji na inovacijah, po vsej Uniji in skladno z načelom odličnosti.

| (11c) | Del IIIb „Znanost z družbo in za njo“ bi moral vzpostaviti učinkovito sodelovanje med znanostjo in družbo, spodbujati zaposlovanje novih talentiranih raziskovalcev ter znanstveno odličnost povezati z družbeno ozaveščenostjo in odgovornostjo. |
| --- | --- |

(11c)

Del IIIb „Znanost z družbo in za njo“ bi moral vzpostaviti učinkovito sodelovanje med znanostjo in družbo, spodbujati zaposlovanje novih talentiranih raziskovalcev ter znanstveno odličnost povezati z družbeno ozaveščenostjo in odgovornostjo.

| (12) | Kot sestavni del programa Obzorje 2020 mora Skupno raziskovalno središče še naprej zagotavljati neodvisno in uporabniško naravnano znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju, razvijanju, izvajanju in spremljanju politik Unije. Da bi izpolnilo Skupno raziskovalno središče svoje poslanstvo, bi moralo izvajati najkakovostnejše raziskave. Pri izvajanju neposrednih ukrepov v skladu s svojim poslanstvom bi moralo posebno pozornost nameniti področjem, ki so ključnega pomena za Unijo, tj. pametni, vključujoči in trajnostni rasti, varnosti in državljanstvu ter globalni Evropi. |
| --- | --- |

(12)

Kot sestavni del programa Obzorje 2020 mora Skupno raziskovalno središče še naprej zagotavljati neodvisno in uporabniško naravnano znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju, razvijanju, izvajanju in spremljanju politik Unije. Da bi izpolnilo Skupno raziskovalno središče svoje poslanstvo, bi moralo izvajati najkakovostnejše raziskave. Pri izvajanju neposrednih ukrepov v skladu s svojim poslanstvom bi moralo posebno pozornost nameniti področjem, ki so ključnega pomena za Unijo, tj. pametni, vključujoči in trajnostni rasti, varnosti in državljanstvu ter globalni Evropi.

| (13) | Neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri čemer bi bilo treba upoštevati ustrezne potrebe njegovih uporabnikov in politike Unije ter zaščiti finančne interese Unije. Raziskovalne dejavnosti bi morali po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, doseči pa bi morale znanstveno odličnost. |
| --- | --- |

(13)

Neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri čemer bi bilo treba upoštevati ustrezne potrebe njegovih uporabnikov in politike Unije ter zaščiti finančne interese Unije. Raziskovalne dejavnosti bi morali po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, doseči pa bi morale znanstveno odličnost.

| (14) | Skupno raziskovalno središče bi moralo dodatne vire še naprej zagotavljati s konkurenčnimi dejavnostmi, vključno z udeležbo pri posrednih ukrepih programa Obzorje 2020, delom tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanjem intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(14)

Skupno raziskovalno središče bi moralo dodatne vire še naprej zagotavljati s konkurenčnimi dejavnostmi, vključno z udeležbo pri posrednih ukrepih programa Obzorje 2020, delom tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanjem intelektualne lastnine.

| (15) | Posebni program mora dopolnjevati ukrepe v državah članicah ter druge ukrepe Unije v okviru splošne strategije za izvajanje strategije Evropa 2020 ▌. |
| --- | --- |

(15)

Posebni program mora dopolnjevati ukrepe v državah članicah ter druge ukrepe Unije v okviru splošne strategije za izvajanje strategije Evropa 2020 ▌.

| (15a) | V skladu s Sklepom Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (sklep o pridružitvi čezmorskih držav), kakor je bil spremenjen, lahko ob upoštevanju posebnih pogojev iz tega sklepa v programu Obzorje 2020 sodelujejo pravni subjekti čezmorskih držav in ozemelj. |
| --- | --- |

(15a)

V skladu s Sklepom Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (sklep o pridružitvi čezmorskih držav), kakor je bil spremenjen, lahko ob upoštevanju posebnih pogojev iz tega sklepa v programu Obzorje 2020 sodelujejo pravni subjekti čezmorskih držav in ozemelj.

| (16) | Da se zagotovi, ▌da bodo posebni pogoji za uporabo finančnih instrumentov odražali pogoje na trgu, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo ali podrobnim oblikovanjem
  posebnih pogojev
  za uporabo finančnih instrumentov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Svetu pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi, ▌da bodo posebni pogoji za uporabo finančnih instrumentov odražali pogoje na trgu, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo ali podrobnim oblikovanjem
  posebnih pogojev
  za uporabo finančnih instrumentov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Svetu pravočasno in na ustrezen način.

| (17) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje posebnega programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da lahko sprejme delovne programe za izvajanje posebnega programa. |
| --- | --- |

(17)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje posebnega programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da lahko sprejme delovne programe za izvajanje posebnega programa.

| (18) | Izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi za dele I, II, III,
  IIIa in IIIb
  razen ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta, če Komisija ne odstopa od stališča znanstvenega sveta, se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7). |
| --- | --- |

(18)

Izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi za dele I, II, III,
  IIIa in IIIb
  razen ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta, če Komisija ne odstopa od stališča znanstvenega sveta, se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

| (19) | S Svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča, ustanovljenim s Sklepom Komisije 96/282/Euratom z dne 10. aprila 1996 o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča (8), je bilo opravljeno posvetovanje o znanstveni in tehnološki vsebini posebnega programa pri neposrednih ukrepih Skupnega raziskovalnega središča. |
| --- | --- |

(19)

S Svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča, ustanovljenim s Sklepom Komisije 96/282/Euratom z dne 10. aprila 1996 o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča (8), je bilo opravljeno posvetovanje o znanstveni in tehnološki vsebini posebnega programa pri neposrednih ukrepih Skupnega raziskovalnega središča.

| (20) | Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Odločbo Sveta (2006/971/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (9), Odločbo Sveta (2006/972/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (10), Odločbo Sveta (2006/973/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (11), Odločbo Sveta (2006/974/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (12) ter Odločbo Sveta (2006/975/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (13) razveljaviti – |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Odločbo Sveta (2006/971/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (9), Odločbo Sveta (2006/972/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (10), Odločbo Sveta (2006/973/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (11), Odločbo Sveta (2006/974/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (12) ter Odločbo Sveta (2006/975/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (13) razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

NASLOV I

DOLOČITEV

Člen 1

Vsebina

Ta sklep določa posebni program za izvajanje Uredbe (ES) št. 2012/XX Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter posebne cilje podpore, ki jo Unija namenja raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim iz člena 1 navedene uredbe, ter pravila za izvajanje.

Člen 2

Določitev posebnega programa

1.   Sprejme se posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: posebni program) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

2.   V skladu s členom 5(2) in (3) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] posebni program sestavljajo naslednji deli:

| (a) | Del I „Odlična znanost“; |
| --- | --- |

(a)

Del I „Odlična znanost“;

| (b) | Del II „Vodilni položaj industrije“; |
| --- | --- |

(b)

Del II „Vodilni položaj industrije“;

| (c) | Del III „Družbeni izzivi“; |
| --- | --- |

(c)

Del III „Družbeni izzivi“;

| (d) | Del IV „Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“. |
| --- | --- |

(d)

Del IV „Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“.

Člen 3

Posebni cilji

1.   Del I „Odlična znanost“ krepi v skladu s prednostno nalogo „odlična znanost“ iz člena 5(2)(a) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] odličnost evropskih raziskav tako, da sledi naslednjim posebnim ciljem:

| (a) | z dejavnostmi Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) krepi pionirske raziskave; |
| --- | --- |

(a)

z dejavnostmi Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) krepi pionirske raziskave;

| (b) | krepi raziskave v prihodnje in nastajajoče tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

krepi raziskave v prihodnje in nastajajoče tehnologije;

| (c) | z ukrepi Marie Skłodowske-Curie (v nadaljnjem besedilu: ukrepi Marie
  Skłodowske-
  Curie) krepi sposobnosti, usposabljanje in razvoj poklicne poti; |
| --- | --- |

(c)

z ukrepi Marie Skłodowske-Curie (v nadaljnjem besedilu: ukrepi Marie
  Skłodowske-
  Curie) krepi sposobnosti, usposabljanje in razvoj poklicne poti;

| (d) | krepi evropske raziskovalne infrastrukture, vključno z e-infrastrukturami. |
| --- | --- |

(d)

krepi evropske raziskovalne infrastrukture, vključno z e-infrastrukturami.

Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu I Priloge I.

2.   Del II „Vodilni položaj industrije“ krepi v skladu s prednostno nalogo „vodilni položaj industrije“ iz člena 5(2)(b) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] vodilni položaj industrije in njeno konkurenčnost tako, da sledi naslednjim posebnim ciljem:

| (a) | z raziskavami, tehnološkim razvojem, predstavitvenimi dejavnostmi in inovacijami krepi vodilni položaj evropske industrije v naslednjih omogočitvenih in industrijskih tehnologijah:






  (i) | informacijskih in komunikacijskih tehnologijah; |
| --- | --- | --- |

(a)

z raziskavami, tehnološkim razvojem, predstavitvenimi dejavnostmi in inovacijami krepi vodilni položaj evropske industrije v naslednjih omogočitvenih in industrijskih tehnologijah:

(i)

informacijskih in komunikacijskih tehnologijah;

| (ii) | nanotehnologijah; |
| --- | --- |

(ii)

nanotehnologijah;

| (iii) | naprednih materialih; |
| --- | --- |

(iii)

naprednih materialih;

| (iv) | biotehnologiji; |
| --- | --- |

(iv)

biotehnologiji;

| (v) | napredni proizvodnji in predelavi; |
| --- | --- |

(v)

napredni proizvodnji in predelavi;

| (vi) | vesolju; |
| --- | --- |

(vi)

vesolju;

| (b) | izboljšuje dostop do tveganega financiranja naložb v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(b)

izboljšuje dostop do tveganega financiranja naložb v raziskave in inovacije;

| (c) | povečuje število inovacij v malih in srednje velikih podjetjih. |
| --- | --- |

(c)

povečuje število inovacij v malih in srednje velikih podjetjih.

Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu II Priloge I. Določijo se posebni pogoji za uporabo finančnih instrumentov v okviru posebnega cilja pod točko (b). Ti pogoji so določeni v točki 2 dela II priloge I.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10
  v zvezi s spremembami deleža naložb iz kapitalskega instrumenta programa Obzorje 2020 v primerjavi s skupnim zneskom naložb EU v fazi širitve in rasti glede na finančne instrumente iz točke2 dela II priloge I
  .

3.   Del III „Družbeni izzivi“ z raziskavami, tehnološkim razvojem, predstavitvenimi in inovacijskimi dejavnostim prispeva k prednostni nalogi „družbeni izzivi“ iz člena 5(2)(c) Uredbe (ES) št. XX/2012 [Obzorje 2020] ter sledi naslednjim posebnim ciljem:

| (a) | izboljšati vseživljenjsko zdravje in blaginjo
  za vse
  ; |
| --- | --- |

(a)

izboljšati vseživljenjsko zdravje in blaginjo
  za vse
  ;

| (b) | zagotoviti zadostno preskrbo z varno
  in zdravo
  visokokakovostno hrano ter drugimi ekološkimi proizvodi tako, da se razvijejo produktivni
  , trajnostni
  in z viri gospodarni sistemi primarne proizvodnje, spodbudijo s tem povezane ekosistemske storitve
  in obnovitev biotske raznovrstnosti
  skupaj s konkurenčnimi in nizkoogljičnimi dobavnimi
  , predelovalnimi in tržnimi
  verigami; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti zadostno preskrbo z varno
  in zdravo
  visokokakovostno hrano ter drugimi ekološkimi proizvodi tako, da se razvijejo produktivni
  , trajnostni
  in z viri gospodarni sistemi primarne proizvodnje, spodbudijo s tem povezane ekosistemske storitve
  in obnovitev biotske raznovrstnosti
  skupaj s konkurenčnimi in nizkoogljičnimi dobavnimi
  , predelovalnimi in tržnimi
  verigami;

| (c) | preiti na zanesljiv,
  cenovno sprejemljiv, javno sprejet,
  trajnosten in konkurenčen energetski sistem zaradi vse večjega pomanjkanja virov, večjih potreb po energiji in podnebnih sprememb
  , kar bo omogočilo zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv
  ; |
| --- | --- |

(c)

preiti na zanesljiv,
  cenovno sprejemljiv, javno sprejet,
  trajnosten in konkurenčen energetski sistem zaradi vse večjega pomanjkanja virov, večjih potreb po energiji in podnebnih sprememb
  , kar bo omogočilo zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv
  ;

| (d) | vzpostaviti evropski prometni sistem, ki bo učinkovito izrabljal vire, bo okolju
  in podnebju
  prijazen, varen in brez pomanjkljivosti ter bo koristil
  vsem
  državljanom, gospodarstvu in družbi; |
| --- | --- |

(d)

vzpostaviti evropski prometni sistem, ki bo učinkovito izrabljal vire, bo okolju
  in podnebju
  prijazen, varen in brez pomanjkljivosti ter bo koristil
  vsem
  državljanom, gospodarstvu in družbi;

| (e) | vzpostaviti z viri
  in z vodo
  gospodarno in na podnebne spremembe odporno gospodarstvo
  in družbo, varstvo in trajnostno upravljanje naravnih virov in ekosistemov
  ter trajnostno oskrbo
  in uporabo
  surovin, da se izpolnijo potrebe vedno številčnejšega svetovnega prebivalstva ob upoštevanju trajnostnih omejitev naravnih virov planeta
  in ekosistemov; |
| --- | --- |

(e)

vzpostaviti z viri
  in z vodo
  gospodarno in na podnebne spremembe odporno gospodarstvo
  in družbo, varstvo in trajnostno upravljanje naravnih virov in ekosistemov
  ter trajnostno oskrbo
  in uporabo
  surovin, da se izpolnijo potrebe vedno številčnejšega svetovnega prebivalstva ob upoštevanju trajnostnih omejitev naravnih virov planeta
  in ekosistemov;

| (f) | v času sprememb brez primere ter rastoče svetovne soodvisnosti spodbujati
  boljše razumevanje Evrope, ponuditi rešitve ter podpreti
  vključujoče, inovativne evropske družbe
  , ki bodo kritično razmišljale
  ; |
| --- | --- |

(f)

v času sprememb brez primere ter rastoče svetovne soodvisnosti spodbujati
  boljše razumevanje Evrope, ponuditi rešitve ter podpreti
  vključujoče, inovativne evropske družbe
  , ki bodo kritično razmišljale
  ;

| (g) | v tem času sprememb brez primere ter vedno večje svetovne soodvisnosti in groženj spodbuditi varne evropske družbe ter obenem krepiti evropsko kulturo svobode in pravice. |
| --- | --- |

(g)

v tem času sprememb brez primere ter vedno večje svetovne soodvisnosti in groženj spodbuditi varne evropske družbe ter obenem krepiti evropsko kulturo svobode in pravice.

Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu III Priloge I.

3a.
     
  Z delom (IIIa) „Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“ se v celoti izkoristi evropski potencial talentov ter kar najbolj povečajo in porazdelijo koristi gospodarstva, ki temelji na inovacijah, po vsej Uniji in skladno z načelom odličnosti.

3b.
     
  Z delom (IIIb) „znanost z družbo in za njo“ se vzpostavi učinkovito sodelovanje med znanostjo in družbo, zaposli nove talentirane raziskovalce ter znanstvena odličnost poveže z družbeno ozaveščenostjo in odgovornostjo.

4.   Del IV „Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“ prispeva k vsem prednostnim nalogam iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] s na uporabnike naravnano znanstveno in tehnično podporo evropskim politikam.

Splošne smernice za ta posebni cilj so določene v delu IV Priloge I.

5.   Rezultati in učinek posebnega programa se ocenijo s kazalniki uspešnosti ▌.

Nadaljnje podrobnosti o kazalnikih uspešnosti, ki so dodeljeni posebnim ciljem v odstavkih 1 do 4, so določene v Prilogi II.

▌

Člen 4

Proračun

1.   V skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] znašajo finančna sredstva za izvajanje posebnega programa [86 198 milijonov EUR].

2.   Znesek iz odstavka 1 se razdeli med štiri dele iz člena 2(2) tega sklepa v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020]. Okvirna razčlenitev proračunskih sredstev za posebne cilje iz člena 3 tega sklepa in skupni najvišji znesek prispevka za ukrepe Skupnega raziskovalnega središča so določeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020].

3.   Za upravne stroške Komisije se ne nameni več kot 6 % zneskov iz člena 6(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020], določenih za dele I, II in II posebnega programa.

4.   Da bi omogočili upravljanje dejavnosti, ki do 31. decembra 2020 ne bodo zaključene, se bodo za kritje izdatkov za tehnično in administrativno pomoč po potrebi odobrila sredstva v proračunu po letu 2020.

NASLOV II

IZVAJANJE

Člen 5

Delovni programi

1.   Posebni program se izvaja z delovnimi programi.

2.   Komisija za izvajanje delov I, II in III tega posebnega programa iz točk (a), (b) in (c) člena 2(2) sprejme skupne ali ločene delovne programe, razen za izvajanje ukrepov v okviru posebnega cilja „krepitev ▌pionirskih
  raziskav s pomočjo dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta“ iz točke (a) člena 3(1)
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2).

3.   Delovne programe za izvajanje ukrepov v okviru posebnega cilja „krepitev ▌pionirskih
  raziskav s pomočjo dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta“
  , ki jih je določil znanstveni svet Evropskega raziskovalnega sveta v skladu s 
  točko (b) člena
  7(2) ▌, sprejme Komisija z izvedbenim aktom
  skladno s svetovalnim postopkom iz člena 9(2a)
  . Komisija lahko od delovnega programa, ki ga določi znanstveni svet, odstopa samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme delovni program sprejme z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji.

4.   Komisija z izvedbenim aktom sprejme ločen večletni delovni program za del IV posebnega programa za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča iz točke(d) člena 2(2).

V tem delovnem programu upošteva tudi mnenje Sveta guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča iz Sklepa 96/282/Euratom.

5.   V delovnih programih sta upoštevana stanje znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, na ravni Unije in mednarodni ravni ter ustrezen politični, tržni in družbeni razvoj. Delovni programi
  po potrebi
  vsebujejo informacije o usklajevanju z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice
  (tudi regije)
  , vključno na področjih, na katerih se izvajajo skupne pobude za načrtovanje programov. Po potrebi se posodobijo.

6.   Delovni programi za izvajanje delov I, II in III iz točk (a), (b) in (c) člena 2(2) določajo zastavljene cilje, pričakovane rezultate, načine za izvajanje in njihov skupni znesek, vključno z morebitnimi okvirnimi odhodki podnebne politike. V njih so opisane tudi dejavnosti, ki se financirajo, navedeni zneski, dodeljeni posamezni dejavnosti, in okvirni časovni razpored za izvajanje, vsebujejo pa tudi večletni pristop in strateške smernice za naslednja leta izvajanja. Določajo prednostne naloge, ▌merila za
  izbor in dodelitev ter sorazmerno težo različnih meril za dodelitev ter
  najvišjo stopnjo
  financiranja za skupne upravičene stroške
  .
  Določajo tudi vse dodatne obveznosti za uporabo in širjenje za udeležence v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. XX/2012 [Pravila udeležbe]. Po potrebi
  omogočajo
  strateške
  pristope od
  zgoraj navzdol, pa tudi od
  spodaj navzgor, ki cilje obravnavajo inovativno.

Poleg tega navedeni programi dela vsebujejo poseben oddelek, v katerem so opredeljeni medsektorski ukrepi iz člena 13
  ter iz tabel o medsektorskih vprašanjih in podpornih ukrepih v Prilogi I
  Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020], ki obsegajo dva ali več posebnih ciljev znotraj iste prednostne naloge ali dve ali več prednostnih nalog. Ti ukrepi se izvajajo povezano.

7.
     
  Komisija z izvedbenimi akti po postopku pregleda iz člena 9(2) sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | sklep o odobritvi financiranja posrednih ukrepov, kadar je ocenjeni znesek prispevka Unije v okviru tega programa enak ali večji od 2,5 milijona EUR; razen za ukrepe v okviru posebnega cilja iz točke (a) člena 3(1) in ukrepe, ki se financirajo iz instrumenta Hitra pot do inovacij; |
| --- | --- |

(a)

sklep o odobritvi financiranja posrednih ukrepov, kadar je ocenjeni znesek prispevka Unije v okviru tega programa enak ali večji od 2,5 milijona EUR; razen za ukrepe v okviru posebnega cilja iz točke (a) člena 3(1) in ukrepe, ki se financirajo iz instrumenta Hitra pot do inovacij;

| (b) | sklep o odobritvi financiranja ukrepov v zvezi z uporabo človeških zarodkov in človeških izvornih celic ter drugih ukrepov v okviru posebnega cilja iz točke (g) člena 3(3); |
| --- | --- |

(b)

sklep o odobritvi financiranja ukrepov v zvezi z uporabo človeških zarodkov in človeških izvornih celic ter drugih ukrepov v okviru posebnega cilja iz točke (g) člena 3(3);

| (c) | sklep o odobritvi financiranja ukrepov, kadar je ocenjeni znesek prispevka Unije v okviru tega programa enak ali večji od 0,6 milijona EUR za ukrepe v okviru posebnega cilja iz točke (f) člena 3(3) in ukrepe iz člena 3(3a) in 3(3b); |
| --- | --- |

(c)

sklep o odobritvi financiranja ukrepov, kadar je ocenjeni znesek prispevka Unije v okviru tega programa enak ali večji od 0,6 milijona EUR za ukrepe v okviru posebnega cilja iz točke (f) člena 3(3) in ukrepe iz člena 3(3a) in 3(3b);

| (d) | pripravo formalnih pogojev za ocene iz člena 26 Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020]. |
| --- | --- |

(d)

pripravo formalnih pogojev za ocene iz člena 26 Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020].

Člen 6

Evropski raziskovalni svet

1.   Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (ERS), ki je pristojen za izvajanje ukrepov iz dela I „Odlična znanost“ v okviru posebnega cilja „krepitev ▌pionirskih
  raziskav s pomočjo dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta
  “. Evropski raziskovalni svet nasledi Evropski raziskovalni svet, ustanovljen s Sklepom 2007/134/ES.

2.   Evropski raziskovalni svet sestavljata neodvisen znanstveni svet iz člena 7 in posebna izvedbena struktura iz člena 8.

3.   Evropski raziskovalni svet ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom.

Predsednika imenuje Komisija po
  preglednem
  postopku zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljeni
  neodvisni
  odbor, za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri znanstveni svet.

Predsednik predseduje znanstvenemu svetu, zagotavlja njegovo vodilno vlogo in povezanost s posebno izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti.

4.   Evropski raziskovalni svet deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnjo izvajanje ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta, ustanovljenega s Sklepom Sveta 2006/972/ES.

5.   Dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo nacionalne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. Evropski raziskovalni svet podpira štipendije za pionirske raziskave zgolj na podlagi merila odličnosti.

6.   Komisija zagotavlja samostojnost in celovitost Evropskega raziskovalnega sveta ter pravilno izvajanje zaupanih nalog.

Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in splošno strategijo znanstvenega sveta iz člena 7(2).

Člen 7

Znanstveni svet

1.   Znanstveni svet sestavljajo najboljši znanstveniki, inženirji in akademiki
  , moški in ženske iz različnih starostnih skupin,
  z ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od tujih interesov.

Člane znanstvenega sveta imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem postopku za imenovanje, o katerem se dogovori z znanstvenim svetom ter ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo in poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člani znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela znanstvenega sveta.

2.   Znanstveni svet izdela:

| (a) | celotno strategijo za Evropski raziskovalni svet; |
| --- | --- |

(a)

celotno strategijo za Evropski raziskovalni svet;

| (b) | delovni program za izvajanje dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta; |
| --- | --- |

(b)

delovni program za izvajanje dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta;

| (c) | metode in postopke za strokovno ocenjevanje in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih bodo izbrani predlogi za financiranje; |
| --- | --- |

(c)

metode in postopke za strokovno ocenjevanje in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih bodo izbrani predlogi za financiranje;

| (d) | svoje stališče o vseh zadevah, ki bi z znanstvenega vidika lahko izboljšale dosežke in učinek Evropskega raziskovalnega sveta ter kakovost izvedenih raziskav; |
| --- | --- |

(d)

svoje stališče o vseh zadevah, ki bi z znanstvenega vidika lahko izboljšale dosežke in učinek Evropskega raziskovalnega sveta ter kakovost izvedenih raziskav;

| (e) | kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(e)

kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov.

Komisija odstopa od stališč znanstvenega sveta v skladu s točkami (a), (c), (d) in (e) prvega pododstavka samo, če meni, da določbe tega sklepa niso bile upoštevane. V tem primeru Komisija sprejme ukrepe za ohranitev kontinuitete pri izvajanju posebnega programa in uresničevanju ciljev, določi točke, v katerih odstopa od stališč znanstvenega sveta, in jih ustrezno utemelji.

3.   Znanstveni svet deluje v skladu z mandatom iz točke 1.1 dela I Priloge I.

4.   Znanstveni svet deluje izključno v interesu doseganja ciljev dela posebnega programa „krepitev ▌pionirskih
  raziskav s pomočjo dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta“
  v skladu z načeli iz člena 6(4). Deluje povezovalno in pošteno ter delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno.

Člen 8

Posebna izvedbena struktura

1.   Posebna izvedbena struktura je pristojna za upravno izvajanje in izvajanje programa v skladu s točko 1.2 dela I Priloge I ter pomaga znanstvenemu svetu pri opravljanju vseh njegovih nalog.

2.   Komisija zagotovi, da posebna izvedbena struktura dosledno, učinkovito in s potrebno prožnostjo sledi samo ciljem in zahtevam Evropskega raziskovalnega sveta.

NASLOV III

KONČNE DOLOČBE

Člen 8a

Spremljanje in obveščanje o izvajanju

1.
     
  Komisija bo vsako leto spremljala izvajanje programa Obzorje 2020 in o njem poročala v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] in Prilogo III tega sklepa.

2.
     
  Komisija bo odbor iz člena 9 redno obveščala o splošnem napredku izvajanja posrednih ukrepov iz posebnega programa, da bi odbor lahko dovolj zgodaj ustrezno prispeval k pripravi delovnih programov, zlasti večletnega pristopa in strateških usmeritev, ter mu zagotavljala pravočasne informacije o vseh predlaganih ali financiranih ukrepih v okviru programa Obzorje 2020, kot je določeno v Prilogi IV tega sklepa.

Člen 9

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor po Uredbi (EU) št. 182/2011.

1a.
     
  Odbor se sestaja v različnih sestavah, kot je določeno v Prilogi V, odvisno od vprašanj, ki se bodo obravnavala.

2.   Ob sklicevanju na ta odstavek se
  v skladu s členom
   5 Uredbe (EU) št. 182/2011 uporablja
  postopek pregleda
  .

2a.
     
  Ob sklicevanju na ta odstavek se v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 uporablja svetovalni postopek.

3.   Če je treba mnenje odbora iz odstavka 2
  in 2a
  pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek konča brez izida, če predsednik odbora tako odloči v roku za predložitev mnenja ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

Člen 10

Prenos pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 3(2)
  se prenese na Komisijo po začetku veljavnosti tega sklepa
  in za čas trajanja programa
  .

3.   Pooblastilo
  iz člena 3(2)
  lahko kadar koli prekliče Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet.

5.   Delegirani akt
  , sprejet v skladu s členom 3(2),
  začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestil Komisijo, da ne bo nasprotoval. To rok se lahko na pobudo Sveta podaljša za en mesec.

6.   Komisija Evropski parlament obvesti o sprejetju delegiranih aktov, ugovorih nanje ali preklicu pooblastila s strani Sveta.

Člen 11

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Odločbe 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES se razveljavijo s 1. januarjem 2014.

2.   Ukrepe, sprejete na podlagi odločb iz odstavka 1, in finančne obveznosti za ukrepe, ki se izvajajo na podlagi teh odločb, do njihovega zaključka še naprej urejajo navedene odločbe. Po potrebi vse obstoječe naloge odborov, ustanovljenih z odločbami iz odstavka 1, prevzame odbor iz člena 9 tega sklepa.

3.   Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za posebni program se lahko krijejo tudi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotavljanje prehoda med posebnim programom in ukrepi na podlagi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013.

1

(2)  UL C , , str.

2

(3)  UL C , , str.

3

(4)  UL ..., , str.

4

(5)  UL L 57, 24.2.2007, str. 14.

5

(6)  COM(2010)2020

6

(7)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

7

(8)  UL L 107, 30.4.1996, str. 12.

8

(9)  UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

9

(10)  UL L 400, 30.12.2006, str. 243.

10

(11)  UL L 400, 30.12.2006, str. 272.

11

(12)  UL L 400, 30.12.2006, str. 299.

12

(13)  UL L 400, 30.12.2006, str. 368.

13

(14)  UL L [...], [...], str. [...].

14

PRILOGA I

Splošne smernice za dejavnosti

Skupne prvine posrednih ukrepov

1.   NAČRTOVANJE PROGRAMA

1.1.   Splošno

Uredba (EU) št. XX/2012 (Obzorje 2020) določa načela za spodbujanje programskega pristopa, pri katerem dejavnosti strateško in povezovalno prispevajo k uresničevanju ciljev programa ter dopolnjujejo druge z njimi povezane politike in programe v Uniji.

Posredni ukrepi programa Obzorje 2020 bodo izvedeni z oblikami financiranja iz finančne uredbe, zlasti s štipendijami, nagradami, javnimi naročili in finančnimi instrumenti. Vse oblike financiranja se bodo pri vseh splošnih in posebnih ciljih programa Obzorje 2020 uporabljale prožno, pri čemer se njihova uporaba določi na podlagi potreb in posebnosti vsakega posebnega cilja.

Posebna pozornost bo namenjena
  uravnoteženemu
  pristopu do
  raziskav in
  inovacij, ki ne bo omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak bo vključeval tudi vidike, kot so uporaba obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Samo celovit pristop do inovacij lahko hkrati rešuje družbene izzive ter spodbuja ustanavljanje novih konkurenčnih podjetij in sektorjev.

Pri družbenih izzivih ter zlasti omogočitvenih in industrijskih tehnologijah bo poseben poudarek na
  raziskovalnih in inovacijskih
  dejavnostih
  skupaj z dejavnostmi
  , ki so blizu končnim uporabnikom in trgu, kot so predstavitvene dejavnosti, pilotni projekti ali dokaz koncepta. Sem spadajo po potrebi tudi dejavnosti, ki podpirajo socialne inovacije in pristope na strani povpraševanja, kot so predhodna standardizacija ali predtržno oddajanje naročil, javno naročanje inovativnih rešitev, standardizacija in drugi v uporabnika usmerjeni ukrepi, da se pospešita uvajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg ter njihovo širjenje. Poleg tega bodo pri
  razpisih za zbiranje predlogov
  možni pristopi od spodaj navzgor,
  dejavnosti v delovnih načrtih pa bodo širše določene
  .
  Pri posameznih izzivih in tehnologijah bodo postopki
  odprti, preprosti in hitri, da bodo najboljši evropski raziskovalci, podjetniki in podjetja imeli priložnost predlagati prodorne rešitve po lastni izbiri.

S podrobnim določanjem prednostnih nalog med izvajanjem programa Obzorje 2020 bo pri načrtovanju programov za raziskave zagotovljen strateški pristop, pri katerem se bodo uporabljali načini upravljanja, ki bodo tesno povezani z razvojem politik ter ki bodo obenem presegali omejitve običajnih sektorskih politik. Pristop bo temeljil na trdnih dokazih, analizi in predvidevanju, napredek pa bo se ocenjeval z odpornim sklopom kazalnikov uspešnosti. Ta medsektorski pristop za načrtovanje in upravljanje bo omogočil učinkovito usklajevanje med vsemi posebnimi cilji programa Obzorje 2020 ter obravnavo izzivov, ki so skupni več ciljem, kot na primer trajnostnemu razvoju, podnebnim spremembam,
  družboslovnim in humanističnim vedam ali
  pomorskim znanostim in tehnologijam.

Pri določanju prednostnih nalog bodo upoštevani tudi številni prispevki in posvetovanja. Po potrebi bodo ustanovljene skupine neodvisnih strokovnjakov, ki bodo svetovale pri izvajanju programa Obzorje 2020 ali njegovih posebnih ciljev. Te strokovne skupine imajo ustrezno strokovnost in znanje z zadevnih področij, prihajajo iz različnih poklicev ter sodelujejo z 
  akademskim krogom,
  industrijo in civilno družbo.
  Po potrebi se bodo upoštevali tudi nasveti glede določanja in zasnove strateških prednostnih nalog Odbora za evropski raziskovalni prostor (ERAC), drugih skupin, povezanih z njim, in skupine za podjetniško politiko.

Pri določanju prednostnih nalog se lahko upoštevajo tudi strateške agende za raziskave evropskih tehnoloških platform,
  pobude za skupno načrtovanje programov
  ali prispevki evropskih inovacijskih partnerstev. Po potrebi bodo k določanju prednostnih nalog in njihovemu izvajanju prispevala tudi javno-javna in javno-zasebna partnerstva, ki se podpirajo v okviru programa Obzorje 2020, v skladu z določbami programa. Tudi izmenjava mnenj s končnimi uporabniki, državljani in organizacijami civilne družbe z ustreznimi metodami, kot so konference za dosego soglasja, tehnološke ocene, pri katerih je mogoče sodelovati, ali neposredno sodelovanje v procesih raziskav in inovacij, bo eden od mejnikov pri določanju prednostnih nalog.

Ker je Obzorje 2020 sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje 2020 na te spremembe prilagodi. Zato bo pri vsakem posebnem cilju mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo spodaj navedene opredelitve, če je to upravičeno, ker se je treba odzvati na večje spremembe, potrebe politik ali nepredvidene dogodke.

Večdelne dejavnosti in njihovi posamezni cilji bi se morali izvajati tako, da bi po potrebi zagotovili dopolnjevanje in skladnost med njimi.

▌

1.2.   Dostop do tveganega kapitala

Program Obzorje 2020 bo podjetjem in drugim oblikam organizacij pomagal olajšati dostop do posojil, jamstev in lastniškega financiranja z dvema instrumentoma.

Prek dolžniškega instrumenta bodo lahko posamezni upravičenci prejeli posojila za naložbe v raziskave in inovacije, finančni
  posredniki
  jamstva za posojila upravičencem, kombinirala se bodo lahko posojila in jamstva ter prejela jamstva ali podporoštva za nacionalne, regionalne
  in lokalne
  programe za financiranje dolga. Zajemal bo sklop za MSP, namenjen MSP, ki so usmerjena v raziskave in inovacije, z zneski posojil, ki bodo dopolnjevali financiranje teh podjetij z instrumentom za posojilna jamstva v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP
  (COSME)
  .

Kapitalski instrument bo zagotovil tvegan in/ali mezzanin kapital za posamezna podjetja v začetni fazi (sklop za ustanovitev). S tem mehanizmom se bodo lahko podprle tudi naložbe v fazah širitve in rasti v povezavi s kapitalskim instrumentom za rast v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP
  (COSME)
  , vključno s skladom skladov.

Ta instrumenta bosta bistvena zlasti za cilj „Dostop do tveganega financiranja“, vendar se lahko po potrebi uporabita tudi pri drugih posebnih ciljih programa Obzorje 2020.

Kapitalski instrument in sklop za MSP v okviru dolžniškega instrumenta se bosta izvajala z dvema finančnima instrumentoma EU, ki zagotavljata lastniški in dolžniški kapital za podporo raziskav, inovacij in rasti MSP v povezavi s kapitalskim in dolžniškim instrumentom v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP
  (COSME)
  .

1.3.
     Sporočanje, uporaba in razširjanje

Raziskave in inovacije, ki se financirajo na ravni Unije, imajo ključno dodano vrednost, saj omogočajo razširjanje
  , uporabo
  in posredovanje rezultatov po vsej celini ter tako še povečajo njihov učinek. Pobuda Obzorje 2020 bo zato pri vseh posebnih ciljih omogočala posebno podporo za ukrepe za razširjanje (tudi prek odprtega dostopa do
  znanstvenih publikacij
  ), komunikacijo in dialog s posebnim poudarkom na sporočanju rezultatov končnim uporabnikom, državljanom,
  akademskemu krogu
  , organizacijam civilne družbe, industriji in oblikovalcem politike. Pri tem lahko Obzorje 2020 za prenos informacij uporabi omrežja. Komunikacijske dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020, bodo
  namenjene obveščanju o tem, da so bili rezultati pridobljeni s finančno pomočjo Unije, pa tudi temu, da bi se
  s publikacijami, dogodki, bazami znanja, zbirkami podatkov, spletnimi stranmi ali ciljno uporabo družbenih medijev povečala ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij.

▌

2.
     DOPOLNJEVANJE, MEDSEKTORSKA VPRAŠANJA IN PODPORNI UKREPI

Struktura programa Obzorje 2020 temelji na ciljih, ki so določeni za njegove tri glavne dele: oblikovanje odlične znanosti, ustvarjanje vodilnega položaja industrije in reševanje družbenih izzivov. Posebna pozornost je namenjena zagotavljanju ustreznega usklajevanja med temi deli in popolnemu izkoriščanju sinergij, ki nastajajo pri vseh posebnih ciljih, da se čim bolj poveča njihov skupni učinek na cilje politik Unije na višji ravni. Cilji programa Obzorje 2020 se zato obravnavajo s posebnim poudarkom na iskanju učinkovitih rešitev, kar precej presega pristop, ki temelji zgolj na običajnih znanstvenih in tehnoloških disciplinah ter gospodarskih sektorjih.

Medsektorski ukrepi se spodbujajo
  v delu
  I „Odlična znanost“,
  delu II „Vodilni položaj industrije
  “
  in delu III „Družbeni izzivi
  “, da se skupaj razvijejo novo znanje, prihodnje in nastajajoče tehnologije, raziskovalne infrastrukture in ključna znanja. Raziskovalne infrastrukture se uporabijo za širšo uporabo v družbi, na primer v javnih storitvah, spodbujanju znanosti, civilni zaščiti in kulturi. Poleg tega se določanje prednostnih nalog med izvajanjem neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča in dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) ustrezno uskladi z drugimi deli programa Obzorje 2020.

Poleg tega bodo v številnih primerih za učinkovito uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 in Unije inovacij potrebne meddisciplinarne rešitve in so zato v več posebnih ciljih programa Obzorje 2020 ▌. Obzorje 2020 vsebuje posebne določbe za spodbujanje takih medsektorskih ukrepov, med drugim tudi z učinkovitim združevanjem proračunskih sredstev. Sem sodi na primer tudi možnost, da se za družbene izzive ter omogočitvene in industrijske tehnologije uporabijo določbe o finančnih instrumentih in instrument, posebej namenjen MSP.

Medsektorski ukrepi so bistveni tudi za spodbujanje medsebojnega učinkovanja med družbenimi izzivi ter omogočitvenimi in industrijskimi tehnologijami, ki so potrebne za ustvarjanje pomembnih tehnoloških prebojev. Primeri, pri katerih se lahko razvije tako medsebojno učinkovanje, so: e-zdravje, inteligentna omrežja, inteligentni prometni sistemi, racionalizacija podnebnih ukrepov, nanomedicina, napredni materiali za lahka vozila ali razvoj industrijskih biopostopkov in bioproizvodov. Zato se bodo spodbujale sinergije med družbenimi izzivi in razvojem generičnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij. To se bo izrecno upoštevalo tudi pri razvoju večletnih strategij in določanju prednostnih nalog za vsakega od teh posebnih ciljev. Zato morajo biti v izvajanje v celoti vključene zainteresirane strani, ki zastopajo različna stališča, v številnih primerih pa bodo potrebni tudi ukrepi, s katerimi se bodo združevala sredstva iz teh omogočitvenih in industrijskih tehnologij ter družbenih izzivov.

Posebna pozornost bo namenjena usklajevanju dejavnosti, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020, z dejavnostmi, ki jih financirajo drugi podporni programi Unije, kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika,
  LIFE+
  ali program Erasmus za vse: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ali program Zdravje za rast
  ter zunanji in razvojni programi financiranja Unije
  . To pomeni primerno povezanost s skladi kohezijske politike
  v okviru nacionalnih in regionalnih strategij raziskav in inovacij za pametno specializacijo
  , pri čemer lahko podpora za gradnjo zmogljivosti za raziskave in inovacije na regionalni ravni deluje kot „lestev k odličnosti“; ustanovitev regionalnih centrov odličnosti lahko pomaga zmanjšati inovacijsko vrzel v Evropi, podpiranje predstavitvenih in pilotnih projektov velikega obsega pa lahko pomaga doseči cilj ustvarjanja vodilnega položaja industrije v Evropi.

A.
     
  Družboslovje in humanistika

Raziskave na področju družboslovja in humanistike bodo v celoti vključene v vse splošne cilje programa Obzorje 2020. Tako bo mogoče takšne raziskave podpirati v okviru posebnih ciljev Evropskega raziskovalnega sveta, ukrepov Marie Skłodowske-Curie ali raziskovalnih infrastruktur.

Zato bodo družboslovne in humanistične vede sistematično vključene kot bistvena prvina dejavnosti, ki so potrebne za okrepitev vodilnega položaja industrije in reševanje vseh družbenih izzivov. V dejavnosti v zvezi z družbenimi izzivi je zajeto poznavanje zdravstvenih dejavnikov in doseganje čim večje učinkovitosti zdravstvenih sistemov, podpiranje politik, ki spodbujajo avtonomizacijo podeželskih območij, raziskovanje in ohranjanje evropske kulturne dediščine in bogastva, ozaveščenost potrošnikov, oblikovanje vključujočega digitalnega ekosistema, temelječega na znanju in informacijah, stvarno odločanje o energetski politiki ter zagotavljanje potrošniku prijaznega evropskega elektroenergetskega omrežja in prehod na trajnostni energetski sistem, podpiranje z dokazi podprte prometne politike in napovedi, podpiranje blažitve podnebnih sprememb in strategij za prilagoditev nanje, pobude in ukrepi za učinkovito rabo virov v smeri zelenega in vzdržnega gospodarstva ter kulturna in socialno-ekonomska razsežnost varnosti, tveganja in upravljanja (tudi pravna razsežnost in razsežnost človekovih pravic).

Poleg tega bo posebni cilj „Evropa v spreminjajočem se svetu: vključujoče, inovativne in varne družbe“ podpiral raziskave na področju družboslovja in humanistike v zvezi z medsektorskimi vprašanji, kot so ustvarjanje pametne in trajnostne rasti, socialne, kulturne in vedenjske spremembe v evropskih družbah, socialne inovacije, inovacije v javnem sektorju ali položaj Evrope kot svetovnega akterja.

B.
     
  Znanost in družba

Poglobi se odnos med znanostjo in družbo ter njuna medsebojna povezanost, spodbujajo se odgovorne raziskave in inovativnost ter znanstveno izobraževanje, komunikacija na področju znanosti in kultura, zaupanje javnosti v znanost in inovacije pa se poveča z ukrepi iz programa Obzorje 2020, ki so v korist ozaveščenemu vključevanju državljanov in civilne družbe v vprašanja raziskav in razvoja ter zadevnega dialoga z njimi.

C.
     
  Spol

Med zaveze EU sodi tudi spodbujanje enakosti spolov na področju znanosti in inovativnosti. V programu Obzorje 2020 bo enakost spolov obravnavana kot medsektorsko vprašanje, da se popravijo neravnotežja med ženskami in moškimi ter da se razsežnost spola vključi v načrtovanje in vsebine raziskav in inovacij.

D.
     
  Mala in srednja podjetja (MSP)

Program Obzorje 2020 bo celovito spodbujal in podpiral okrepljeno sodelovanje MSP pri vseh posebnih ciljih.

Poleg vzpostavitve boljših pogojev za udeležbo MSP v programu Obzorje 2020 se v skladu s členom 18 programa Obzorje 2020 posebni ukrepi, določeni v posebnem cilju „Inovacije v MSP“ (instrument, posebej namenjen MSP), uporabljajo tudi pri posebnem cilju „Vodilni položaj v omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ in delu III „Družbeni izzivi“. Ta povezovalni pristop bi moral zagotoviti, da bo najmanj 20 % skupnih proračunskih sredstev s tega področja namenjenih MSP.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ustrezni zastopanosti MSP v javno-zasebnih partnerstvih.

DA.
     
  Hitra pot do inovacij

Hitra pot do inovacij po precej skrajšala čas od zamisli do trga, pričakuje pa se, da bo povečala tudi udeležbo industrije in prvih prosilcev v programu Obzorje 2020.

V skladu s členom 18a uredbe o okvirnem programu Obzorje 2020 bo Hitra pot do inovacij podprla dejavnosti blizu trga v okviru posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ in v okviru družbenih izzivov, izvajala se bo „od spodaj navzgor“ na podlagi stalno odprtih razpisov, čas do dodelitve sredstev pa ne bo smel preseči šest mesecev. Prav tako bo prispevala k inovacijam v Evropi in povečala konkurenčnost Unije.

E.
     
  Povečanje udeležbe

Raziskovalni in inovacijski potencial držav članic kljub nedavnemu povečanju konvergence ostaja zelo različen, z velikim razkorakom med „vodilnimi na področju inovacij“ in „zmernimi inovatorji“. Dejavnosti bodo k zmanjšanju razkoraka med raziskavami in inovacijami v Evropi pripomogle s spodbujanjem sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, pa tudi s posebnimi ukrepi za spodbujanje odličnosti v regijah, ki dosegajo slabe rezultate na področju raziskav, razvoja in inovacij, kar bo povečalo udeležbo v programu Obzorje 2020 in prispevalo k uresničitvi evropskega raziskovalnega prostora.

F.
     
  Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje s partnerji v tretjih državah je potrebno zaradi učinkovitega obravnavanja številnih posebnih ciljev, določenih v programu Obzorje 2020, zlasti tistih, ki se nanašajo na zunanjo in razvojno politiko ter mednarodne obveznosti Unije. To velja za vse skupne družbene izzive, ki jih obravnava Obzorje 2020. Mednarodno sodelovanje je prav tako bistvenega pomena za pionirske in osnovne raziskave, da se izkoristijo možnosti nastajajočih znanosti in tehnologij. Spodbujanje mobilnosti raziskovalnega in inovacijskega osebja na mednarodni ravni je zato ključno za krepitev tega sodelovanja na svetovni ravni. Dejavnosti na mednarodni ravni so pomembne za okrepitev konkurenčnosti evropske industrije in trgovine, saj spodbujajo uvajanje novih tehnologij in njihovo trženje, na primer z razvojem svetovnih standardov in smernic za interoperabilnost, ter spodbujajo sprejetost in uporabo evropskih rešitev zunaj Evrope. Vse mednarodne dejavnosti bi morale temeljiti na učinkovitem in pravičnem okviru za prenos znanja, ki je bistven za inovacije in rast.

Mednarodno sodelovanje se v okviru programa Obzorje 2020 osredotoča na sodelovanju s tremi glavnimi skupinami držav:

| (1) | industrializirane države in nastajajoča gospodarstva; |
| --- | --- |

(1)

industrializirane države in nastajajoča gospodarstva;

| (2) | države širitve in sosednje države; ter |
| --- | --- |

(2)

države širitve in sosednje države; ter

| (3) | države v razvoju. |
| --- | --- |

(3)

države v razvoju.

Obzorje 2020 bo po potrebi spodbujalo sodelovanje na dvoregionalni ali večstranski ravni. Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij je ključni vidik pri zavezah Unije na svetovni ravni in ima pomembno vlogo tudi pri partnerstvih Unije z državami v razvoju, kot je napredek pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja.

Člen 21 programa Obzorje 2020 določa splošna načela za sodelovanje organizacij iz tretjih držav in mednarodnih organizacij. Ker imajo raziskave in inovacije na splošno veliko koristi od odprtosti do tretjih držav, Obzorje 2020 še naprej sledi načelu splošne odprtosti in obenem spodbuja vzajemni dostop do programov tretjih držav. Po potrebi in zlasti zaradi zaščite evropskih interesov v zvezi z intelektualno lastnino se lahko sprejme previdnejši pristop.

Poleg tega se niz ciljnih dejavnosti izvede s strateškim pristopom do mednarodnega sodelovanja, ki temelji na skupnih interesih in vzajemnih koristih ter spodbuja usklajevanje in sinergije z dejavnostmi držav članic. Sem spadajo mehanizem za podporo skupnih razpisov in možnosti za sofinanciranje programov skupaj s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami. Prizadevati si bo treba za sinergije z drugimi politikami Unije.

Strateški forum za mednarodno znanstveno in tehnološko sodelovanje (SFIC) bo tudi v prihodnje zaprošen za strateško mnenje.

Med področji, na katerih je mogoče takšno strateško mednarodno sodelovanje, ne da bi to vplivalo na druge priložnosti za sodelovanje, so:

| (a) | nadaljevanje partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP2) pri kliničnih poskusih za zdravstvene posege proti HIV, malariji, tuberkulozi in zapostavljenim boleznim; |
| --- | --- |

(a)

nadaljevanje partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP2) pri kliničnih poskusih za zdravstvene posege proti HIV, malariji, tuberkulozi in zapostavljenim boleznim;

| (b) | podpiranje z letnim članstvom v programu za pionirsko humanistiko (HSFP), da imajo države članice Unije, ki niso države G-7, vse koristi financiranja, ki ga zagotavlja HSFP; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje z letnim članstvom v programu za pionirsko humanistiko (HSFP), da imajo države članice Unije, ki niso države G-7, vse koristi financiranja, ki ga zagotavlja HSFP;

| (c) | mednarodni konzorcij o redkih boleznih, na katerem sodelujejo nekatere države članice Unije in tretje države. S to pobudo naj bi do leta 2020 razvili diagnostične teste za najbolj redke bolezni in 200 novih terapij za redke bolezni; |
| --- | --- |

(c)

mednarodni konzorcij o redkih boleznih, na katerem sodelujejo nekatere države članice Unije in tretje države. S to pobudo naj bi do leta 2020 razvili diagnostične teste za najbolj redke bolezni in 200 novih terapij za redke bolezni;

| (d) | podpiranje dejavnosti Mednarodnega foruma za na znanju temelječe biogospodarstvo in projektne skupine EU-ZDA za raziskave na področju biotehnologije ter povezovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in pobudami (npr. svetovna raziskovalna partnerstva za emisije toplogrednih plinov in zdravje živali); |
| --- | --- |

(d)

podpiranje dejavnosti Mednarodnega foruma za na znanju temelječe biogospodarstvo in projektne skupine EU-ZDA za raziskave na področju biotehnologije ter povezovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in pobudami (npr. svetovna raziskovalna partnerstva za emisije toplogrednih plinov in zdravje živali);

| (e) | prispevanje k večstranskim postopkom in pobudam, kot so Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC), Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov (IPBES) ter Skupina za opazovanje Zemlje (GEO); |
| --- | --- |

(e)

prispevanje k večstranskim postopkom in pobudam, kot so Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC), Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov (IPBES) ter Skupina za opazovanje Zemlje (GEO);

| (f) | dialogi o vesolju med Unijo ter Združenimi državami Amerike in Rusijo, obema vodilnima velesilama na področju vesoljskih poletov, so izjemno dragoceni in tvorijo podlago za vzpostavitev strateškega sodelovanja v obliki partnerstev na področju vesolja; |
| --- | --- |

(f)

dialogi o vesolju med Unijo ter Združenimi državami Amerike in Rusijo, obema vodilnima velesilama na področju vesoljskih poletov, so izjemno dragoceni in tvorijo podlago za vzpostavitev strateškega sodelovanja v obliki partnerstev na področju vesolja;

| (g) | izvedbeni dogovor o sodelovanju med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike na področju domovinske varnosti/civilne varnosti/raziskav, podpisan 18. novembra 2010; |
| --- | --- |

(g)

izvedbeni dogovor o sodelovanju med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike na področju domovinske varnosti/civilne varnosti/raziskav, podpisan 18. novembra 2010;

| (h) | sodelovanje z državami v razvoju, tudi iz podsaharske Afrike, na področju decentralizirane proizvodnje energije za odpravljanje revščine; |
| --- | --- |

(h)

sodelovanje z državami v razvoju, tudi iz podsaharske Afrike, na področju decentralizirane proizvodnje energije za odpravljanje revščine;

| (i) | nadaljnje sodelovanje z Brazilijo na področju biogoriv nove generacije in drugih načinov uporabe biomase. |
| --- | --- |

(i)

nadaljnje sodelovanje z Brazilijo na področju biogoriv nove generacije in drugih načinov uporabe biomase.

Poleg tega se bodo spodbujale namenske medsektorske dejavnosti, da se zagotovi skladen in učinkovit razvoj mednarodnega sodelovanja v okviru vsega programa Obzorje 2020.

G.
     
  Trajnostni razvoj in podnebne spremembe

V okviru programa Obzorje 2020 se bodo spodbujale in podpirale dejavnosti, s katerimi bo mogoče izkoristiti vodilni položaj Evrope v tekmi za razvoj novih procesov in tehnologij, ki bodo spodbujali trajnostni razvoj v širšem smislu in boj proti podnebnim spremembam. Tak horizontalen pristop, ki je v celoti vključen v vse prednostne naloge programa Obzorje 2020, bo pomagal EU, da bo uspešna v svetu z majhno porabo ogljika in omejenimi viri, hkrati pa bo gradila trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, ki bo temeljilo na učinkovitem izkoriščanju virov.

H.
     
  Prehod od odkritja do tržne uporabe

Premostitveni ukrepi programa Obzorje 2020 lajšajo prehod od odkritja do tržne uporabe, kar omogoča izkoriščanje in komercializacijo idej, kadar je to primerno. Ukrepi bi morali temeljiti na širokem inovacijskem konceptu in spodbujati medsektorske inovacije.

I
     
  Medsektorski podporni ukrepi

Medsektorska vprašanja bodo podprli številni transverzalni podporni ukrepi, med drugim tudi ukrepi za večjo privlačnost raziskovalnega poklica, vključno s splošnimi načeli Evropske listine za raziskovalce, ukrepi za okrepitev znanstvenih dokazov ter razvoj in podporo evropskega raziskovalnega prostora (vključno s petimi pobudami ERP) in Unije inovacij, priznavanjem najboljših upravičencev in najuspešnejših projektov na različnih področjih programa Obzorje 2020 s simboličnimi nagradami, ukrepi za izboljšanje okvirnih pogojev v podporo Uniji inovacij, vključno z načeli iz Priporočila Komisije o upravljanju intelektualne lastnine

   (1)

  , preučitvijo možnosti za vzpostavitev evropskega instrumenta za valorizacijo pravic intelektualne lastnine ter ukrepi za upravljanje in usklajevanje mednarodnih mrež za odlične raziskovalce in inovatorje (na primer COST).

3.   PARTNERSTVA

Za doseganje trajnostne rasti v Evropi je treba čim bolj povečati prispevek javnih in zasebnih akterjev. To je bistveno za krepitev evropskega raziskovalnega prostora ter za doseganje ciljev Unije inovacij, digitalne agende in drugih vodilnih pobud Evrope 2020. Poleg tega odgovorne raziskave in inovacije pogojujejo, da se iz sodelovanja med partnerji z različnimi pogledi, a skupnimi interesi razvijejo najboljše rešitve.

Obzorje 2020 določa možnost in jasen sklop meril za ustanavljanje javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev. Javno-zasebna partnerstva lahko temeljijo na pogodbenem dogovoru med javnimi in zasebnimi akterji, v omejenih primerih pa se lahko institucionalizirajo javno-zasebna partnerstva (kot so skupne tehnološke pobude in skupna podjetja).

Obstoječa javno-javna in javno-zasebna partnerstva lahko v okviru programa Obzorje 2020 prejmejo podporo pod pogojem, da obravnavajo cilje programa Obzorje 2020,
  prispevajo k uresničitvi evropskega raziskovalnega prostora
  , izpolnjujejo merila, določena v programu Obzorje 2020, in so v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (7. OP) dosegla bistven napredek.

Pobude na podlagi člena 185 Pogodbe, ki se podpirajo v okviru šestega in/ali sedmega okvirnega programa in ki lahko pod navedenimi pogoji ponovno prejmejo podporo, so: partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP), podpora iz okolja pri samostojnem življenju (AAL), raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS), Eurostars in evropski metrološki raziskovalni program. Podporo lahko ponovno prejme tudi Evropska zveza organizacij za energetske raziskave (EERA), ki je bila ustanovljena na podlagi strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET).
  Pobude skupnega načrtovanja se lahko v okviru programa Obzorje 2020 podpirajo z instrumenti iz člena 20 [okvirne uredbe], med drugim tudi s pobudami iz člena 185 Pogodbe.

Nadaljnjo podporo lahko pod navedenimi pogoji prejmejo tudi skupna podjetja, ki so bila ustanovljena v okviru sedmega okvirnega programa na podlagi člena 187 Pogodbe: pobuda za inovativna zdravila (IMI), čisto nebo, raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR), gorivne celice in vodik (GCV), vgrajeni računalniški sistemi (ARTEMIS) in nanoelektronika (ENIAC). Zadnji dve se lahko združita v eno samo pobudo.

Nadaljnjo podporo lahko pod navedenimi pogoji prejmejo tudi druga javno-zasebna partnerstva, ki se podpirajo v okviru sedmega okvirnega programa: tovarne prihodnosti, energetsko učinkovite stavbe, evropska pobuda za zelene avtomobile in internet prihodnosti. Nadaljnjo podporo lahko prejmejo tudi evropske industrijske pobude iz načrta SET.

V okviru programa Obzorje 2020 se lahko ustanovijo tudi nadaljnja javno-javna partnerstva in javno-zasebna partnerstva, če izpolnjujejo določena merila. ▌

DEL I

ODLIČNA ZNANOST

1.   EVROPSKI RAZISKOVALNI SVET

Evropski raziskovalni svet (ERC) spodbuja pionirske raziskave svetovnega merila. Raziskave na meji in onstran meja našega trenutnega vedenja so zelo pomembne za gospodarsko in družbeno blaginjo, hkrati pa so same po sebi zelo tvegane, saj vstopajo na nova in zahtevna raziskovalna področja, njihove meje med disciplinami pa so zabrisane.

Da se pri pionirskih dognanjih bistveno pospeši napredek, bo ERC posamezne skupine podpiral pri raziskavah na vseh področjih temeljnih znanstvenih in tehnoloških raziskav, ki spadajo na področje uporabe programa Obzorje 2020, vključno z inženirstvom ter družbenimi in humanističnimi vedami. Po potrebi se lahko v skladu s cilji ERC in za učinkovito izvajanje upoštevajo posebne ▌ciljne skupine (npr.
  mladi raziskovalci
  /nastajajoče skupine). Posebna pozornost bo namenjena nastajajočim in hitro rastočim novim področjem s pionirskim znanjem ter povezanostjo med disciplinami.

Podporo, da lahko raziskujejo v Evropi, prejmejo neodvisni raziskovalci vseh starosti
  in obeh spolov
  iz vseh držav sveta, vključno z raziskovalci, ki se želijo uveljaviti kot neodvisni vrhunski raziskovalci.

Evropski raziskovalni svet daje prednost zlasti pomoči najboljšim mladim raziskovalcem z odličnimi zamislimi, da bi jim v kritični fazi, ko ustanavljajo ali krepijo svojo samostojno raziskovalno skupino ali program, zagotovili ustrezno podporo za prehod v samostojnost. V okviru ERC bodo tudi še naprej zagotovljene ustrezne stopnje podpore za uveljavljene raziskovalce.

Upoštevan bo pristop „na pobudo raziskovalcev“. To pomeni, da bo ERC podpiral projekte, ki jih izberejo raziskovalci v okviru tem razpisov za zbiranje predlogov. Predlogi se ocenijo izključno na podlagi merila odličnosti, ki ga strokovnjaki prisodijo med strokovnim ocenjevanjem, pri čemer se bo upoštevala odličnost novih skupin,
  mladih
  raziskovalcev ter uveljavljenih skupin ter posebna pozornost namenila izrazito pionirskim predlogom s temu primernim velikim znanstvenim tveganjem.

ERC bo deloval kot
  avtonomen,
  v znanost usmerjen organ za financiranje, ki ga bosta sestavljala neodvisen znanstveni svet ter pregledna in stroškovno učinkovita posebna izvedbena struktura.

Znanstveni svet ERC bo oblikoval splošno znanstveno strategijo in bo popolnoma pooblaščen za odločanje o vrsti raziskav, ki se bodo financirale.

Znanstveni svet bo pripravil delovni program za uresničevanje ciljev ERC, ki temeljijo na znanstveni strategiji, opisani v nadaljevanju. V skladu z njo bo sprejel potrebne pobude za mednarodno sodelovanje, vključno z dejavnostmi obveščanja, da se poveča prepoznavnost ERC za najboljše raziskovalce iz ostalega sveta.

Delovanje
  in postopke ocenjevanja
  ERC bo stalno spremljal znanstveni svet, ki bo preučil, kako najlaže doseči svoje širše cilje. Poleg tega bo podporne ukrepe ERC združil glede na nastajajoče potrebe.

ERC si bo pri svojem delovanju prizadeval doseči odličnost. Upravni stroški in stroški za osebje ERC, ki nastanejo zaradi znanstvenega sveta in posebne izvedbene strukture, se bodo upravljali preudarno in stroškovno učinkovito. Upravni odhodki bodo omejeni na najnižjo mogočo raven, ki bo še zagotavljala zadostna sredstva za izvajanje v svetovnem merilu, da se čim bolj poveča financiranje pionirskih raziskav.

ERC podeljuje nagrade in štipendije po enostavnih
  in preglednih
  postopkih, ki se osredotočajo na odličnost, spodbujajo iniciativnost ter prožnost povezujejo z odgovornostjo. Da bi zagotovil spoštovanje teh načel, bo ERC nenehno iskal nove načine za poenostavitev in izboljšanje svojih postopkov.

Glede na edinstveno strukturo in vlogo ERC kot v znanost usmerjenega organa za financiranje se bo izvajanje in upravljanje njegovih dejavnosti ob polnem sodelovanju znanstvenega sveta stalno pregledovalo in ocenjevalo, da se ocenijo njegovi dosežki ter postopki in strukture prilagodijo in izboljšajo glede na izkušnje.

1.1.   Znanstveni svet

Znanstveni svet opravlja svoje naloge iz člena 7, kot sledi:

| (1) | Znanstvena strategija:






  — | oblikuje splošno znanstveno strategijo ERC glede na znanstvene možnosti in evropske znanstvene potrebe; |
| --- | --- | --- |

(1)

Znanstvena strategija:

—

oblikuje splošno znanstveno strategijo ERC glede na znanstvene možnosti in evropske znanstvene potrebe;

| — | stalno in v skladu z znanstveno strategijo zagotovi delovni program in potrebne spremembe, vključno z razpisi za zbiranje predlogov in merili, ter po potrebi opredeli posebne ▌ciljne skupine (npr. začetne/nastajajoče skupine); |
| --- | --- |

—

stalno in v skladu z znanstveno strategijo zagotovi delovni program in potrebne spremembe, vključno z razpisi za zbiranje predlogov in merili, ter po potrebi opredeli posebne ▌ciljne skupine (npr. začetne/nastajajoče skupine);

| (2) | Znanstveno upravljanje, spremljanje in nadzor kakovosti:






  — | če je potrebno z znanstvenega vidika, izrazi stališče o izvajanju in upravljanju razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevalnih merilih, metodah za strokovni pregled, vključno z izborom strokovnjakov, postopkih za strokovni pregled in ocenjevanju predlogov ter potrebnih izvedbenih pravilih in smernicah, na podlagi katerih se pod nadzorom znanstvenega sveta odloči, kateri predlog se bo financiral, kot tudi o vseh drugih zadevah, ki vplivajo na dosežke in učinek dejavnosti ERC ter kakovost opravljenih raziskav, vključno z osnovnimi določbami o modelu sporazuma o štipendiji ERC; |
| --- | --- | --- |

(2)

Znanstveno upravljanje, spremljanje in nadzor kakovosti:

—

če je potrebno z znanstvenega vidika, izrazi stališče o izvajanju in upravljanju razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevalnih merilih, metodah za strokovni pregled, vključno z izborom strokovnjakov, postopkih za strokovni pregled in ocenjevanju predlogov ter potrebnih izvedbenih pravilih in smernicah, na podlagi katerih se pod nadzorom znanstvenega sveta odloči, kateri predlog se bo financiral, kot tudi o vseh drugih zadevah, ki vplivajo na dosežke in učinek dejavnosti ERC ter kakovost opravljenih raziskav, vključno z osnovnimi določbami o modelu sporazuma o štipendiji ERC;

| — | spremlja kakovost dejavnosti, ocenjuje izvajanje in dosežke ter oblikuje priporočila za popravne ali prihodnje ukrepe. |
| --- | --- |

—

spremlja kakovost dejavnosti, ocenjuje izvajanje in dosežke ter oblikuje priporočila za popravne ali prihodnje ukrepe.

| (3) | Sporočanje in razširjanje:






  — | zagotovi
  preglednost pri komunikaciji
  z znanstveno skupnostjo in ključnimi zainteresiranimi stranmi o dejavnostih in dosežkih ERC; |
| --- | --- | --- |

(3)

Sporočanje in razširjanje:

—

zagotovi
  preglednost pri komunikaciji
  z znanstveno skupnostjo in ključnimi zainteresiranimi stranmi o dejavnostih in dosežkih ERC;

| — | o svojih dejavnostih redno poroča Komisiji. |
| --- | --- |

—

o svojih dejavnostih redno poroča Komisiji.

Znanstveni svet je polno pooblaščen za sprejemanje odločitev o vrsti raziskav, ki se bodo financirale, in je porok za znanstveno kakovost dejavnosti.

Po potrebi se posvetuje z znanstveniki, inženirji in strokovnjaki,
  regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav in drugimi zainteresiranimi stranmi
  .

Člani znanstvenega sveta prejmejo honorar za opravljene naloge ter po potrebi povračilo za potne stroške in dnevnice.

Predsednik ERC bo imel za čas imenovanja prostore v Bruslju in večino svojega časa (2) namenil delovanju ERC. Njegov honorar bo sorazmeren z višjim vodstvenim kadrom Komisije.

Znanstveni svet izmed svojih članov izvoli tri podpredsednike, ki predsedniku pomagajo pri reprezentativnih in organizacijskih nalogah. Podpredsedniki imajo lahko tudi naziv podpredsednika Evropskega raziskovalnega sveta.

Pomoč bo zagotovljena trem podpredsednikom, da se zagotovi primerna lokalna upravna pomoč na njihovih matičnih inštitutih.

1.2.   Posebna izvedbena struktura

Kot je določeno v delovnem programu, bo posebna izvedbena struktura pristojna za vse vidike upravnega in praktičnega izvajanja programa. Izvajala bo zlasti postopke za ocenjevanje, strokovni pregled in izbor v skladu s strategijo znanstvenega sveta ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje štipendij.

Posebna izvedbena struktura bo podpirala znanstveni svet pri vodenju vseh navedenih nalog, zagotovila dostop do potrebnih dokumentov in podatkov v njeni lasti ter ga stalno obveščala o svojih dejavnostih.

Da se pri strateških in operativnih zadevah zagotovi učinkovita povezava s posebno izvedbeno strukturo, bosta imela vodstvo znanstvenega sveta in direktor posebne izvedbene strukture redne usklajevalne seje.

Uprava ERC bo imela v ta namen zaposleno osebje, h kateremu bodo po potrebi spadali tudi uradniki iz institucij Unije in ki bo opravljalo zgolj upravne naloge, da se zagotovita stabilnost in kontinuiteta, potrebni za učinkovito upravo.

1.3.   Vloga Komisije

Komisija bo svoje obveznosti iz členov 6, 7 in 8 izpolnjevala, kot sledi:

| — | zagotovila neprekinjeno delovanje in obnovo znanstvenega sveta ter podpirala stalni odbor za imenovanje prihodnjih članov znanstvenega sveta; |
| --- | --- |

—

zagotovila neprekinjeno delovanje in obnovo znanstvenega sveta ter podpirala stalni odbor za imenovanje prihodnjih članov znanstvenega sveta;

| — | zagotovila neprekinjeno delovanje posebne izvedbene strukture ter prenos nalog in pristojnosti nanjo, pri čemer bo upoštevala mnenje znanstvenega sveta; |
| --- | --- |

—

zagotovila neprekinjeno delovanje posebne izvedbene strukture ter prenos nalog in pristojnosti nanjo, pri čemer bo upoštevala mnenje znanstvenega sveta;

| — | po upoštevanju mnenja znanstvenega sveta imenovala direktorja in višje uslužbence posebne izvedbene strukture; |
| --- | --- |

—

po upoštevanju mnenja znanstvenega sveta imenovala direktorja in višje uslužbence posebne izvedbene strukture;

| — | po upoštevanju mnenja znanstvenega sveta pravočasno sprejela delovni program, stališča o metodologiji izvajanja in potrebna izvedbena pravila, kot je določeno v pravilih ERC za predložitev predlogov in modelu sporazuma o štipendiji ERC; |
| --- | --- |

—

po upoštevanju mnenja znanstvenega sveta pravočasno sprejela delovni program, stališča o metodologiji izvajanja in potrebna izvedbena pravila, kot je določeno v pravilih ERC za predložitev predlogov in modelu sporazuma o štipendiji ERC;

| — | programski odbor redno obveščala
  in se z njim posvetovala
  o izvajanju dejavnosti ERC. |
| --- | --- |

—

programski odbor redno obveščala
  in se z njim posvetovala
  o izvajanju dejavnosti ERC.

2.   PRIHODNJE IN NASTAJAJOČE TEHNOLOGIJE

Dejavnosti, povezane s prihodnjimi in nastajajočimi tehnologijami (FET), bodo sledile različnim zakonitostim posredovanja – teme, skupnosti in financiranje segajo od povsem odprte strukture do različnega stopenjskega strukturiranja ter tvorijo
  naslednja tri področja: odprte prihodnje in nastajajoče tehnologije (v nadaljnjem besedilu: odprte FET), proaktivne prihodnje in nastajajoče tehnologije (v nadaljnjem besedilu: proaktivne FET) in vodilne pobude prihodnjih in nastajajočih tehnologij (v nadaljnjem besedilu: vodilne pobude FET).

2.1.   Odprte FET: spodbujanje novih idej

Podpiranje številnih zelo tveganih vizionarskih znanstveno-tehnoloških sodelovalnih raziskovalnih projektov v zgodnji fazi je potrebno za uspešno iskanje novih temeljev za izrazito
  nova prihodnja znanstvena spoznanja in
  tehnologije. Ker je ta dejavnost izrazito tematsko neopredeljena in nedoločevalna, omogoča nove ideje v najširšem spektru tem in disciplin, ne glede na to, kdaj se porodijo in od kod prihajajo
  , ter aktivno spodbuja ustvarjalno „neukalupljeno“ mišljenje.
  Spodbujanje teh krhkih idej zahteva prilagodljiv, tveganju prijazen in zelo meddisciplinaren raziskovalni pristop, ki bo znatno presegal stroge tehnološke okvire. Da se v prihodnosti doseže vodilni položaj znanosti in industrije, je odločilno, da se na področju raziskav in inovacij pritegne in spodbuja udeležba novih akterjev z visokim potencialom, kot so mladi raziskovalci in MSP z visoko razvito tehnologijo.

2.2.   Proaktivne FET: razvijanje nastajajočih tem in skupnosti

Nove ideje in teme morajo dozoreti, pri tem pa je treba delovati v smeri strukturiranja nastajajočih skupnosti ter podpiranja oblikovanja in razvoja preobrazbenih raziskovalnih tem. Glavne prednosti tega strukturalnega in obenem raziskovalnega pristopa so nastanek novih področij, ki še niso dovolj zrela, da bi jih lahko vključili v raziskovalne načrte industrije, ter vzpostavitev in strukturiranje raziskovalnih skupnosti okoli njih. S tem je narejen korak od sodelovanja med majhnim številom raziskovalcev do projektnega grozda, pri čemer se obravnavajo določeni vidiki raziskovalne teme in izmenjujejo rezultati.
  To bo doseženo v tesni povezavi z družbenimi izzivi in temami vodilnega položaja industrije.

2.3.   Vodilne pobude FET: spoprijemanje z velikimi meddisciplinarnimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi

Raziskovalne pobude na podlagi tega izziva so znanstveno
  in tehnološko
  naravnane, obsežne, večdisciplinarne in sledijo skupnemu vizionarskemu cilju. Obravnavajo velike znanstvene in tehnološke izzive, ki zahtevajo sodelovanje med številnimi disciplinami, skupnostmi in programi. Znanstveni
  in tehnološki
  napredek bi moral zagotoviti trdno in široko podlago za prihodnje ▌inovacije in njihovo gospodarsko izkoriščanje ter nove koristi za družbo
  s potencialno velikim vplivom
  . Zaradi njihove presežne narave in razsežnosti se lahko uresničijo samo s 
  skupnimi dolgoročnimi
  in nenehnimi prizadevanji ▌.

Dejavnosti treh
  področij
  FET
  dopolnjujejo
  dejavnosti mrežnega povezovanja in na skupnosti temelječe dejavnosti, ki ustvarjajo plodno in dinamično evropsko podlago za znanstveno naravnane raziskave na področju prihodnjih tehnologij. Podpirajo prihodnji razvoj dejavnosti FET, spodbujajo razpravo o posledicah novih tehnologij in povečujejo njihov učinek.

2.4.   Posebni izvedbeni vidiki

Svetovalni odbor FET
  , ki bo vključeval najbolj ugledne in strokovno usposobljene znanstvenike in inženirje,
  bo zainteresiranim stranem omogočil, da sodelujejo pri splošni znanstveni
  in tehnološki
  strategiji,
  in jim tudi svetoval
  pri opredeljevanju delovnega programa.

Prihodnje in nastajajoče tehnologije bodo še naprej znanstveno
  in tehnološko
  usmerjene, podpirala pa jih enostavna in učinkovita izvedbena struktura. Sprejeti bodo enostavni upravni postopki, da se pri znanstveno naravnanih tehnoloških inovacijah ohrani poudarek na odličnosti, spodbudi inovativnost ter
  združita hitro sprejemanje odločitev in
  prilagodljivost z odgovornostjo. Za utrditev področja raziskav FET (npr. analiza portfelja) in vključitev skupnosti zainteresiranih strani (npr. za konzultacije) bodo uporabljeni najprimernejši pristopi. Cilj bo nenehno izboljševanje ter iskanje novih možnosti za poenostavitev in izboljšanje postopkov, da se zagotovi spoštovanje teh načel. Poleg ocen na programski ravni bodo za dejavnosti FET opravljene tudi ocene učinkovitosti in učinka.

V smislu svojega poslanstva, da se spodbujajo znanstveno naravnane raziskave na področju prihodnjih tehnologij, naj bi prihodnje in nastajajoče tehnologije združile akterje iz sveta znanosti, tehnologije in inovacij
  , po potrebi pa v okviru zmožnosti tudi uporabnike iz javnega in zasebnega sektorja.
  To pomeni, da morajo imeti aktivno in katalitično vlogo pri spodbujanju novega mišljenja, novih praks in novega sodelovanja.

Odprte prihodnje in nastajajoče tehnologije združujejo dejavnosti, ki naj bi poiskale obetavne nove ideje povsem od spodaj navzdol. Visoko tveganje, povezano s takimi idejami, je mogoče odvrniti tako, da se številne med njimi raziščejo. Ključne značilnost teh dejavnosti so učinkovitost glede na čas in sredstva, nizki oportunitetni stroški prosilcev ter nesporna odprtost za nekonvencionalne in meddisciplinarne ideje. Z nezapletenimi, hitrimi in stalno odprtimi postopki za vložitev se iščejo zelo tvegane, obetavne nove raziskovalne ideje, ki odpirajo nove možnosti za nove inovacijske akterje z visokim potencialom, kot so mladi raziskovalci in MSP z visoko razvito tehnologijo.
  Za dopolnitev dejavnosti odprte FET lahko dejavnosti v okviru vodilnega položaja industrije in prednostne naloge na področju družbenih izzivov spodbudijo povsem novo uporabo znanja in tehnologij.

V okviru dejavnosti
  proaktivne FET se
  bodo
  redno
  objavljali
  razpisi za več visoko tveganih inovativnih tem z velikim potencialom, ki se financirajo na taki stopnji, da je mogoče izbrati več projektov. Ti projekti bodo podprti z ukrepi za vzpostavitev skupnosti, ki spodbujajo dejavnosti, kot so skupni dogodki, razvoj novih študijskih programov in raziskovalnih načrtov. Pri izbiranju tem bodo upoštevani odličnost znanstveno naravnanih raziskav na področju prihodnjih tehnologij, potencial oblikovanja kritične mase ter učinek na znanost in tehnologijo.

Izvedenih
  bi lahko bilo
  več usmerjenih pobud velikega obsega (vodilne pobude FET)
  na podlagi pozitivnih rezultatov pripravljalnih projektov FET.
  Temeljiti
  bi morale
  na
  odprtih
  partnerstvih, ki omogočajo
  prostovoljno
  združevanje prispevkov na ravni Unije ter nacionalnih in zasebnih prispevkov z uravnoteženim upravljanjem, ki nosilcem programov omogoča primeren vpliv kot tudi visoko stopnjo samostojnosti in prilagodljivosti pri izvajanju, kar zagotavlja, da vodilna pobuda dosledno sledi široko podprtemu raziskovalnemu načrtu.
  Izbira tem, ki bodo izvedene kot vodilne pobude, bo temeljila na znanstveni in tehnološki odličnosti, hkrati pa
  bodo upoštevani enotni cilj, potencialni učinek, vključenost zainteresiranih strani in sredstev v povezovalen raziskovalni načrt ter
  po potrebi
  podpora zainteresiranih strani in nacionalnih/regionalnih raziskovalnih programov.
  Te dejavnosti bodo izvedene z uporabo obstoječih instrumentov financiranja.

3.   UKREPI MARIE
  SKŁODOWSKE-
  CURIE

3.1.   Spodbujanje novih spretnosti z odličnim začetnim usposabljanjem raziskovalcev

Evropa potrebuje močno in ustvarjalno med državami in sektorji mobilno bazo človeških virov, ki je sestavljena iz spretnosti, ki omogočajo ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist gospodarstva in družbe.

To se bo zlasti doseglo s strukturiranjem in izboljšanjem odličnosti v bistvenem delu visokokakovostnega začetnega usposabljanja raziskovalcev in doktorandov na začetku poklicne poti v vseh državah članicah in pridruženih državah
  , po potrebi pa tudi s sodelovanjem tretjih držav.
  Če raziskovalci na začetku poklicne poti pridobijo različne spretnosti, ki jim bodo pomagale pri reševanju sedanjih in prihodnjih izzivov, bo naslednja generacija raziskovalcev imela koristi od izboljšanih poklicnih možnosti v javnem in zasebnem sektorju ter tako povečala privlačnost raziskovalnih poklicnih poti za mlade.

Ukrep se bo izvajal s podporo konkurenčno izbranim raziskovalnim programom usposabljanja iz vse Unije, ki se bodo izvajali prek partnerstev med univerzami, raziskovalnimi ustanovami,
  raziskovalnimi infrastrukturami
  , podjetji, MSP in drugimi družbeno-gospodarskimi akterji iz različnih evropskih ter drugih držav. Podpirale se bodo tudi posamezne ustanove, ki bodo lahko zagotovile enako obogatitveno okolje. Da se izpolnijo različne potrebe, bo pri uresničevanju ciljev treba zagotoviti prožnost. Uspešna partnerstva praviloma spremljajo mreže za raziskovalno usposabljanje
  , ki lahko ponujajo inovativne oblike usposabljanja, na primer skupne ali večkratne doktorate,
  ali industrijski doktorati, medtem ko posamezne ustanove običajno sodelujejo v inovativnih doktorskih programih.
  Industrijski doktorati so pomembni za ohranjanje inovativnega duha med raziskovalci, prav tako pa krepijo vezi med industrijo in akademskimi krogi.
   V tem okviru je predvidena podpora za najboljše raziskovalce na začetku poklicne poti, ki želijo sodelovati v teh odličnih programih,
  ki lahko med drugim vključujejo mentorstvo pri prenosu znanja in izkušenj.

V teh programih usposabljanja bodo obravnavani razvoj in širjenje ključnih raziskovalnih sposobnosti, pri čemer bodo raziskovalci pridobili raziskovalno mišljenje, podjetniški duh in inovacijske spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga delovne sile. Programi bodo zagotovili tudi usposabljanje na področju prenosljivih sposobnosti, kot so timsko delo, pripravljenost prevzemanja tveganj, projektno vodenje, standardizacija, podjetništvo, etika, pravice intelektualne lastnine, sporočanje in družbeni domet, ki so bistveni za ustvarjanje, razvoj, trženje in razpršitev inovacij.

3.2.   Spodbujanje odličnosti s čezmejno in medsektorsko mobilnostjo

Evropa mora pritegniti najboljše evropske in neevropske raziskovalce. Pri tem je treba zlasti podpirati privlačne poklicne možnosti za izkušene raziskovalce v javnem in zasebnem sektorju ter njihovo mobilnost med državami, sektorji in disciplinami, da se poveča njihov ustvarjalni in inovacijski potencial.

Sredstva bodo prejeli najboljši in najobetavnejši izkušeni raziskovalci, ne glede na narodnost, ki želijo z nadnacionalno ali mednarodno mobilnostjo izboljšati svoje sposobnosti. Podpirajo se lahko skozi vse različne faze poklicne poti, vključno z najmlajšimi raziskovalci tik po pridobitvi doktorata ali z enakovrednimi izkušnjami. Ti raziskovalci bodo prejeli sredstva, če bodo mobilni med državami ter na univerzah, raziskovalnih ustanovah,
  raziskovalnih infrastrukturah,
  podjetjih, MSP ali pri drugih družbeno-gospodarskih akterjih po lastni izbiri
  (npr. organizacijah civilne družbe)
  širili ali izpopolnjevali svoje sposobnosti, pri čemer bodo sodelovali pri raziskovalnih in inovacijskih projektih, ki bodo ustrezali njihovim osebnim potrebam in interesom. Z začasnimi napotitvami se bo podpirala tudi njihova mobilnost iz javnega v zasebni sektor.
  To naj bi izboljšalo inovativnost zasebnega sektorja in spodbudilo medsektorsko mobilnost.
  Podpiral se bo kombinirani polovični delovni čas med javnim in zasebnim sektorjem, da se pospeši prenos znanja med sektorji in spodbudi ustanavljanje novih podjetij. Take prikrojene raziskovalne možnosti bodo obetavnim raziskovalcem pomagale, da postanejo povsem neodvisni, ter olajšale poklicni prehod med javnim in zasebnim sektorjem.

Da bi lahko obstoječi potencial raziskovalcev izkoristili v celoti, se bodo podpirale tudi
  možnosti za usposabljanje in pridobivanje novega znanja v raziskovalni instituciji na visoki ravni v tretji državi, vrnitev
  na poklicno raziskovalno pot po premoru
  in (ponovno) vključevanje v dolgoročnejšo raziskovalno pozicijo v Evropi, tudi v njihovi matični državi, po nadnacionalni/mednarodni izkušnji mobilnosti.

3.3.   Spodbujanje inovacij z medsebojnim bogatenjem znanja

Družbeni izzivi so vedno bolj globalni, zato je čezmejno in medsektorsko sodelovanje odločilno za njihovo uspešno reševanje. Izmenjava znanj in idej vse od raziskav do trga
  (in obratno)
  je zato bistvena in se lahko doseže samo s povezovanjem ljudi. Pri tem se bodo s podporo spodbujale prožne izmenjave visoko usposobljenega raziskovalnega in inovacijskega osebja med sektorji, državami in disciplinami.

Da se okrepi mednarodno sodelovanje, se bodo z evropskimi sredstvi v okviru partnerstev med univerzami, raziskovalnimi ustanovami,
  raziskovalnimi infrastrukturami, podjetji,
  MSP in drugimi družbeno-gospodarskimi akterji v Evropi ter med Evropo in tretjimi državami financirale ▌izmenjave raziskovalnega in inovacijskega osebja. Za podporo lahko zaprosi raziskovalno in inovacijsko osebje na vseh stopnjah poklicne poti, od najmlajšega (podiplomski raziskovalec) do najvišjega (vodilni raziskovalec), vključno z upravnim in tehničnim osebjem.

3.4.   Povečevanje strukturnega učinka s sofinanciranjem dejavnosti

Kvantitativni in strukturni učinek ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie je mogoče še povečati, če se spodbujajo regionalni, nacionalni ali mednarodni programi, ki z vseevropskimi možnostmi za mobilno usposabljanje, poklicno pot in izmenjavo povečujejo odličnost in razširjanje najboljših praks ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie. Tako se bo povečala tudi privlačnost evropskih centrov odličnosti.

Pri tem se bodo sofinancirali novi ali obstoječi regionalni, nacionalni, zasebni in mednarodni programi, ki omogočajo mednarodno, medsektorsko in meddisciplinarno usposabljanje raziskovalcev, ter čezmejna in medsektorska mobilnost raziskovalcev in inovacijskega osebja na vseh stopnjah poklicne poti.

Tako se bodo lahko izkoristile sinergije med dejavnostmi Unije in dejavnostmi na regionalni in nacionalni ravni ter odpravila razdrobljenost ciljev, ocenjevalnih metod in delovnih pogojev raziskovalcev.
  V okviru dejavnosti sofinanciranja se bo odločno spodbujala uporaba pogodb o zaposlitvi.

3.5.   Posebna podpora in ukrepi politike

Za učinkovito reševanje izzivov je bistveno spremljanje napredka. V okviru programa se bodo podpirali razvoj kazalnikov in analiza podatkov o mobilnosti, spretnostih, poklicnih poteh
  in enakosti spolov
  raziskovalcev, da se ugotovijo vrzeli
  in ovire
  pri ukrepih Marie
  Skłodowske-
  Curie ter izboljša učinek teh ukrepov. Pri izvajanju teh dejavnosti bo poudarek na sinergijah in tesnem usklajevanju s podpornimi ukrepi politike, ki se za raziskovalce, njihove delodajalce in osebe, ki zagotavljajo sredstva, izvajajo v okviru cilja
  „Evropa v spreminjajočem se svetu –
  vključujoče in inovativne družbe
  , ki kritično razmišljajo
  “. Financirali se bodo posebni ukrepi, ki podpirajo pobude, s katerimi se ozavešča o pomembnosti poklicne poti raziskovalca
  , vključno z vidikom vračanja in ponovnega vključevanja,
  ter razširjajo rezultati raziskav in inovacij, ki so rezultat ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie.

Da se še bolj poveča učinek ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie, bo mreženje med raziskovalci Marie
  Skłodowske-
  Curie (sedanjimi in preteklimi) okrepljeno s strategijo za storitve za diplomante. Sem spadajo podpiranje foruma za kontakte in izmenjavo med raziskovalci, da se raziščejo možnosti za sodelovanje in zaposlitvene priložnosti, organiziranje skupnih dogodkov ter vključevanje nekdanjih štipendistov v dejavnosti obveščanja kot ambasadorjev ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie in evropskega raziskovalnega prostora.

3.6.   Posebni izvedbeni vidiki

Pri ukrepih Marie
  Skłodowske-
  Curie se lahko sodeluje z vsemi dejavnostmi usposabljanja in razvoja poklicne poti z vseh raziskovalnih in inovacijskih področjih, ki so določena v Pogodbi, od temeljnih raziskav do uvedbe na trg in inovacijskih storitev. Prosilci bodo lahko svobodno izbirali raziskovalna in inovacijska področja oziroma sektorje.

Da bi lahko izkoristili svetovno bazo znanja, se bodo za ukrepe Marie
  Skłodowske-
  Curie lahko prijavili raziskovalno in inovacijsko osebje, univerze, raziskovalne ustanove,
  raziskovalne infrastrukture,
  podjetja in drugi družbeno-gospodarski akterji, vključno s tretjimi državami, v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) št. XX/2012 (pravila za sodelovanje).

V vseh navedenih dejavnostih bo pozornost namenjena spodbujanju številne udeležbe podjetij, zlasti MSP, ter drugih družbeno-gospodarskih akterjev, da bi zagotovili uspešno izvajanje in učinek ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie. Ob upoštevanju zaščite pravic intelektualne lastnine se pri vseh ukrepih Marie
  Skłodowske-
  Curie spodbuja dolgoročno sodelovanje med višješolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami
  ter javnim in
  zasebnim sektorjem.

Ukrepi Marie Skłodowske-Curie se bodo razvijali v tesnem sodelovanju z drugimi programi, ki podpirajo te cilje politik, vključno s programom Erasmus za vse in skupnostmi znanja in inovacij v okviru EIT.

Pri posebnih potrebah obstaja tudi možnost, da se določene dejavnosti programa kot odziv na spremenjene zahteve Evrope glede spretnosti, raziskovalnega usposabljanja, razvoja poklicnih poti in izmenjave znanja usmerijo v posebne družbene izzive, vrste raziskovalnih in inovacijskih ustanov ali geografske lokacije.

Da bodo pri ukrepih Marie
  Skłodowske-
  Curie lahko sodelovali vsi talenti, bodo uvedeni splošni ukrepi, ki bodo odpravili morebitna nesorazmerja pri dostopu do štipendij, na primer s spodbujanjem enakih možnosti
  za raziskovalce in raziskovalke ter s
  primerjanjem zastopanosti spolov. Poleg tega bodo ukrepi Marie
  Skłodowske-
  Curie raziskovalcem pomagali doseči stabilnejšo poklicno pot ter ustrezno ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem glede na družinske razmere, raziskovalcem, ki se vračajo na poklicno pot po premoru, pa olajšali ponovno vključitev na delovno mesto.
  Priporoča se, da
  vsi financirani udeleženci sprejmejo in spoštujejo načela Evropske listine za raziskovalce in Kodeksa ravnanja za zaposlovanje raziskovalcev, ki spodbujata odprto zaposlovanje in privlačne delovne pogoje.

Da bi še povečali razširjanje in sodelovanje javnosti,
  se lahko od upravičencev
  ukrepov Marie
  Skłodowske-
  Curie
  zahteva, da pripravijo načrt
  dejavnosti obveščanja širše javnosti. Načrt dejavnosti obveščanja bo ocenjen v postopku ocenjevanja in po koncu projekta.

4.   RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE

Z dejavnostmi naj bi se do leta 2020 in pozneje vzpostavile
  odlične
  evropske raziskovalne infrastrukture, spodbujala njihov inovacijski potencial in človeški
  viri
  ter okrepila evropska politika. Da se pri razvoju raziskovalnih infrastruktur zagotovijo sinergije in skladnost, bodo ukrepi usklajeni s sredstvi Kohezijskega sklada.
  Spodbujala se bo sinergija z ukrepi Marie Skłodowske-Curie.

4.1.   Razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur do leta 2020 in pozneje

4.1.1.   Razvoj raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila▌

Cilj je
  olajšati in spodbujati pripravo
  , izvajanje, dolgoročno trajnost in učinkovito delovanje raziskovalnih infrastruktur, ki jih je opredelil Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), ter drugih raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila, ki bodo Evropi pomagale pri reševanju velikih znanstvenih, industrijskih in družbenih izzivov. V ta cilj so zajete zlasti tiste infrastrukture, ki
  naj bi vzpostavile, vzpostavljajo ali so že vzpostavile
  upravljanje na podlagi Konzorcija za evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) ali enakovredne strukture na mednarodni ravni.

Financiranje Unije bo glede na potrebe prispevalo k naslednjim fazam:

| (a) | pripravljalna faza prihodnjih infrastruktur (npr. podrobni gradbeni načrti, pravni dogovori, večletno načrtovanje,
  zgodnje vključevanje industrije
  ); |
| --- | --- |

(a)

pripravljalna faza prihodnjih infrastruktur (npr. podrobni gradbeni načrti, pravni dogovori, večletno načrtovanje,
  zgodnje vključevanje industrije
  );

| (b) | izvedbena faza (npr. raziskave in razvoj skupaj z industrijo in uporabniki ter razvoj regionalnih partnerskih ustanov (3), da se doseže bolj uravnotežen razvoj evropskega raziskovalnega prostora); in/ali |
| --- | --- |

(b)

izvedbena faza (npr. raziskave in razvoj skupaj z industrijo in uporabniki ter razvoj regionalnih partnerskih ustanov (3), da se doseže bolj uravnotežen razvoj evropskega raziskovalnega prostora); in/ali

| (c) | operativna faza (npr. dostop, ravnanje s podatki, obveščanje, usposabljanje in mednarodno sodelovanje). |
| --- | --- |

(c)

operativna faza (npr. dostop, ravnanje s podatki, obveščanje, usposabljanje in mednarodno sodelovanje).

Pod to dejavnost spadajo tudi načrtovalne študije za nove raziskovalne infrastrukture na podlagi pristopa od spodaj navzgor.

4.1.2.   Vključevanje in odpiranje obstoječih nacionalnih

  in regionalnih

  raziskovalnih infrastruktur

  evropskega

  interesa

Cilj je po potrebi odpreti
  ključne nacionalne
  in regionalne
  raziskovalne infrastrukture za evropske raziskovalce iz akademskih krogov in industrije ter zagotoviti njihovo optimalno uporabo in skupen razvoj.

Unija bo podprla mreže
  in grozde
  , ki na evropski ravni povezujejo ključne nacionalne raziskovalne infrastrukture. Sredstva bodo namenjena zlasti za nadnacionalni in virtualni dostop raziskovalcev ter uskladitev in izboljšanje storitev, ki jih zagotavljajo infrastrukture. ▌

4.1.3.   Razvoj, uporaba in delovanje z IKT podprtih infrastruktur
   (4)

Cilj je, da se do leta 2020 vzpostavi
  vodilna zmogljivost na področju mrežnega delovanja, računalništva in znanstvenih podatkov na svetovni ravni na enotnem in odprtem evropskem prostoru
  za spletne raziskave, pri čemer lahko raziskovalci uporabljajo najsodobnejše, vseprisotne in zanesljive storitve na področju mreženja in računalništva ter neomejen in prost dostop do okolij e-znanosti in globalnih podatkovnih virov.

Za dosego tega cilja se bodo podpirali: globalne raziskovalne in izobraževalne mreže, ki ponujajo napredne, standardizirane in skalirne meddomenske storitve na zahtevo, mrežne infrastrukture in infrastrukture v oblaku z neomejenimi računskimi zmogljivostmi in zmogljivostmi za obdelavo podatkov, ekosistemi superračunalniških naprav, ki se razvijajo v eksamerilu, programske in servisne infrastrukture, na primer za simulacijo in vizualizacijo, orodja za sodelovanje v realnem času ter interoperabilna, odprta in zaupanja vredna znanstvena podatkovna infrastruktura.

4.2.   Spodbujanje inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur in njihovih človeških virov

4.2.1.   Izrabljanje inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur:

Namen je spodbuditi inovacije tako na ravni infrastruktur kot
  v industriji, na primer v dobaviteljski in uporabniški industriji
  .

V ta namen se bodo podpirali:

| (a) | partnerstva z industrijo za raziskave in razvoj, da se razvijejo zmogljivosti Unije in industrijska ponudba na visokotehnoloških področjih, kot so znanstveni instrumenti ali IKT; |
| --- | --- |

(a)

partnerstva z industrijo za raziskave in razvoj, da se razvijejo zmogljivosti Unije in industrijska ponudba na visokotehnoloških področjih, kot so znanstveni instrumenti ali IKT;

| (b) | predtržno oddajanje javnih naročil s strani raziskovalnih infrastruktur, da se spodbudijo inovacije in delujejo kot prvi uporabniki
  ali razvijalci vrhunskih
  tehnologij; |
| --- | --- |

(b)

predtržno oddajanje javnih naročil s strani raziskovalnih infrastruktur, da se spodbudijo inovacije in delujejo kot prvi uporabniki
  ali razvijalci vrhunskih
  tehnologij;

| (c) | spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri ali na znanju temelječimi centri, ter |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri ali na znanju temelječimi centri, ter

| (d) | spodbujanje povezovanja raziskovalnih infrastruktur v lokalne, regionalne in svetovne inovacijske ekosisteme. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje povezovanja raziskovalnih infrastruktur v lokalne, regionalne in svetovne inovacijske ekosisteme.

Unija bo spodbujala tudi uporabo raziskovalnih infrastruktur, zlasti e-infrastruktur, na področju javnih storitev, družbenih inovacij, kulture, izobraževanja
  in usposabljanja
  .

4.2.2.   Krepitev človeškega kapitala raziskovalnih infrastruktur

Zaradi kompleksnosti raziskovalnih infrastruktur in izrabe njihovega celotnega potenciala morajo njihovi upravljavci, inženirji in tehniki ter njihovi uporabniki pridobiti nove spretnosti.

S finančnimi sredstvi EU se bodo podpirali usposabljanje osebja, ki je pristojno za upravljanje in delovanje raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa, izmenjava osebja in najboljših praks med temi ustanovami ter primerna razpoložljivost človeških virov na ključnih področjih, vključno z učnimi načrti za posebne izobraževalne programe.
  Spodbujala se bo sinergija z ukrepi Marie Skłodowske-Curie.

4.3.   Okrepitev evropske politike raziskovalnih infrastruktur in mednarodnega sodelovanja

4.3.1.   Okrepitev evropske politike raziskovalnih infrastruktur

S partnerstvi med ustreznimi oblikovalci politik, organi za financiranje
  in svetovalnimi skupinami
  (npr. ESFRI, posvetovalna skupina za e-infrastrukture (e-IRG), organizacije EIROforuma, nacionalni javni organi) naj bi se izboljšale in izrabile sinergije med nacionalnimi pobudami in pobudami Unije, razvila medsebojno dopolnjevanje in sodelovanje med raziskovalnimi infrastrukturami in dejavnostmi, ki se financirajo v okviru drugih politik EU (kot so regionalna, kohezijska, industrijska, zdravstvena,
  okoljska,
  zaposlovalna ali razvojna politika) ter zagotovila usklajenost med različnimi financiranji Unije. Unija bo podpirala tudi ankete, spremljanje in ocenjevanje raziskovalnih infrastruktur na ravni Unije ter ustrezne študije politike ter naloge sporočanja.

Pobuda Obzorje 2020 bo spodbujala prizadevanja držav članic, da optimizirajo raziskovalne objekte s podpiranjem sodobne podatkovne baze EU o prosto dostopnih raziskovalnih infrastrukturah v Evropi.

4.3.2.   Spodbujanje strateškega mednarodnega sodelovanja

Spodbudil naj bi se razvoj globalnih raziskovalnih infrastruktur, tj. raziskovalnih infrastruktur, ki zahtevajo sredstva in sporazume v svetovnem merilu. Spodbudilo naj bi se tudi sodelovanje med evropskimi raziskovalnimi infrastrukturami in njihovimi neevropskimi ustanovami, da se zagotovita globalna interoperabilnost in domet ter spoštujejo mednarodni sporazumi o vzajemni uporabi, odprtosti in sofinanciranju infrastruktur. Pri tem se bodo ustrezno upoštevala priporočila skupine Carnegie izkušenih uradnikov svetovnih raziskovalnih infrastruktur. Pozornost bo namenjena tudi ustrezni udeležbi Unije pri usklajevanju z mednarodnimi organizacijami, kot sta OZN ali OECD.

4.4.   Posebni izvedbeni vidiki

Med izvajanjem bodo potekala posvetovanja s strokovnimi skupinami ter zainteresiranimi stranmi in svetovalnimi organi, kot sta ESFRI in e-IRG.

Izvajanje bo sledilo trojnemu pristopu: od spodaj navzgor, če točna vsebina in partnerstvo projektov nista znana; ciljno usmerjeni, če so posebne raziskovalne infrastrukture in/ali skupnosti natančno opredeljene; ter poimenski upravičenci, na primer če konzorcij od upravljavcev infrastrukture prejme prispevek za operativne stroške.

Cilji dejavnosti iz točk 4.2 in 4.3 se uresničujejo z namenskimi ukrepi, po potrebi pa tudi z ukrepi, oblikovanimi v okviru točke 4.1.

DEL II

VODILNI POLOŽAJ INDUSTRIJE

1.   VODILNA VLOGA NA PODROČJU OMOGOČITVENIH IN INDUSTRIJSKIH TEHNOLOGIJ

Splošno

Če bo evropska industrija obvladala
  , vključevala
  in uporabljala omogočitvene tehnologije, bo lahko okrepila evropsko produktivnost in inovacijsko sposobnost ter zagotovila, da bo imela Evropa napredno, vzdržno in konkurenčno gospodarstvo, vodilni položaj v visokotehnoloških sektorjih na svetu ter da bo sposobna najti
  učinkovite in trajnostne
  rešitve za družbene izzive
  , med drugim ob upoštevanju potreb uporabnikov
  . Kot sestavni del financiranja bodo inovacijske dejavnosti združene z raziskavami in razvojem.

| Povezovalen pristop za ključne omogočitvene tehnologije

  Pomemben del posebnega dela „Vodilna vloga pri omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ so ključne omogočitvene tehnologije (KET), opredeljene kot mikro- in nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materiali in napredni proizvodni sistemi▌. Večina inovativnih proizvodov vsebuje več samostojnih ali integriranih delov teh tehnologij. Medtem ko je vsaka tehnologija tehnološka inovacija, lahko pomeni skupna korist
  številnih interakcij med ključnimi omogočitvenimi tehnologijami in drugimi industrijskimi omogočitvenimi tehnologijami ter njihovimi kombinacijami
  tudi tehnološki preskok. Uporaba medsektorskih ključnih omogočitvenih tehnologij bo povečala konkurenčnost in učinek proizvodov
  , pospešila rast in ustvarjanje delovnih mest ter zagotovila nove možnosti reševanja družbenih izzivov
  . Številni medsebojni učinki teh tehnologij bodo zato izrabljeni. Namenska podpora bo zagotovljena za obsežnejše pilotne in predstavitvene projekte
  , ki se bodo izvajali v različnih okoljih in pogojih
  .
  Sem spadajo
  ključne omogočitvene tehnologije (KET)
  in medsektorske dejavnosti
  ključnih omogočitvenih tehnologij (multi-KET)
  , ki združujejo in povezujejo različne posamezne tehnologije ter jih tako potrjujejo v industrijskem okolju in dograjujejo v popoln in kvalificiran sistem, pripravljen za trg
  ali blizu vstopu na trg
  . Predpogoj za to bo močna vključenost zasebnega sektorja v te dejavnosti
  in prikaz, kako rezultati projektov prispevajo k tržni vrednosti v EU
  , zato
  bi lahko
  izvajanje
  potekalo v obliki javno-zasebnih partnerstev
  . V tem obsegu in s 
  strukturo izvajanja programa Obzorje 2020
  bo oblikovan skupni delovni program za medsektorske dejavnosti KET. Ob upoštevanju potreb trga in zahtev družbenih izzivov bo njegov cilj zagotoviti generične ključne elemente KET
  in multi-KET
  za različna področja uporabe, vključno z družbenimi izzivi.
  Poleg tega se bodo po potrebi iskale sinergije med dejavnostmi ključnih omogočitvenih tehnologij in dejavnostmi v okviru kohezijske politike v okviru nacionalnih in regionalnih strategij za raziskave in inovacije za pametno specializacijo ter z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT), Evropsko investicijsko banko (EIB) in po potrebi dejavnostmi držav članic v okviru pobud za skupno načrtovanje programov. |
| --- |

Povezovalen pristop za ključne omogočitvene tehnologije

Pomemben del posebnega dela „Vodilna vloga pri omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ so ključne omogočitvene tehnologije (KET), opredeljene kot mikro- in nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materiali in napredni proizvodni sistemi▌. Večina inovativnih proizvodov vsebuje več samostojnih ali integriranih delov teh tehnologij. Medtem ko je vsaka tehnologija tehnološka inovacija, lahko pomeni skupna korist
  številnih interakcij med ključnimi omogočitvenimi tehnologijami in drugimi industrijskimi omogočitvenimi tehnologijami ter njihovimi kombinacijami
  tudi tehnološki preskok. Uporaba medsektorskih ključnih omogočitvenih tehnologij bo povečala konkurenčnost in učinek proizvodov
  , pospešila rast in ustvarjanje delovnih mest ter zagotovila nove možnosti reševanja družbenih izzivov
  . Številni medsebojni učinki teh tehnologij bodo zato izrabljeni. Namenska podpora bo zagotovljena za obsežnejše pilotne in predstavitvene projekte
  , ki se bodo izvajali v različnih okoljih in pogojih
  .

Sem spadajo
  ključne omogočitvene tehnologije (KET)
  in medsektorske dejavnosti
  ključnih omogočitvenih tehnologij (multi-KET)
  , ki združujejo in povezujejo različne posamezne tehnologije ter jih tako potrjujejo v industrijskem okolju in dograjujejo v popoln in kvalificiran sistem, pripravljen za trg
  ali blizu vstopu na trg
  . Predpogoj za to bo močna vključenost zasebnega sektorja v te dejavnosti
  in prikaz, kako rezultati projektov prispevajo k tržni vrednosti v EU
  , zato
  bi lahko
  izvajanje
  potekalo v obliki javno-zasebnih partnerstev
  . V tem obsegu in s 
  strukturo izvajanja programa Obzorje 2020
  bo oblikovan skupni delovni program za medsektorske dejavnosti KET. Ob upoštevanju potreb trga in zahtev družbenih izzivov bo njegov cilj zagotoviti generične ključne elemente KET
  in multi-KET
  za različna področja uporabe, vključno z družbenimi izzivi.
  Poleg tega se bodo po potrebi iskale sinergije med dejavnostmi ključnih omogočitvenih tehnologij in dejavnostmi v okviru kohezijske politike v okviru nacionalnih in regionalnih strategij za raziskave in inovacije za pametno specializacijo ter z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT), Evropsko investicijsko banko (EIB) in po potrebi dejavnostmi držav članic v okviru pobud za skupno načrtovanje programov.

Posebni izvedbeni vidiki

Med inovacijske dejavnosti bodo spadali integracija posameznih tehnologij, predstavitev sposobnosti za proizvajanje in zagotavljanje inovativnih proizvodov
  , sistemov, procesov
  in storitev, pilotni projekti za uporabnike in potrošnike za dokazovanje izvedljivosti in dodane vrednosti, ter predstavitve velikega obsega za lažji prenos rezultatov raziskav na trg.
  Ustrezna pozornost bo namenjena tudi malim in srednjim projektom. Poleg tega bo izvajanje v okviru tega dela spodbudilo vključevanje malih in srednjih raziskovalnih ekip, kar bo prispevalo k dejavnejšemu sodelovanju MSP.

Vključene bodo različne posamezne tehnologije ter potrjene v industrijskem okolju ter tako dograjene v popoln in kvalificiran sistem, pripravljen za trg. Osnovni pogoj za to bo močna vključenost zasebnega sektorja v te dejavnosti,
  tudi
  javno-zasebnih partnerstev.

Tehnološki razvoj v raziskovalnih in inovacijskih pobudah bodo dopolnjevali ukrepi na strani povpraševanja. Sem spadajo najboljša uporaba javnih naročil inovacij, razvoj primernih tehničnih standardov
  in tehničnih dejavnosti v podporo standardizaciji in pravni ureditvi
  , zasebno povpraševanje ter vključevanje uporabnikov v ustvarjanje inovacijam prijaznih trgov.

Zlasti pri nanotehnologiji in biotehnologiji bo sodelovanje z zainteresiranimi stranmi in splošno javnostjo usmerjeno v boljšo ozaveščenost o koristih in tveganjih. Pri uvajanju teh tehnologij se bodo sistematsko ocenjevala varnost ter upravljala skupna tveganja.
  Družboslovne in humanistične vede bodo po potrebi prispevale k upoštevanju tega, kar uporabniki potrebujejo, želijo in sprejemajo, ter k zagotavljanju družbenega delovanja in ozaveščenega odločanja potrošnikov.

Dejavnosti iz tega dela
  bodo dopolnile podporo za raziskave in inovacije pri omogočitvenih tehnologijah, ki jo lahko zagotovijo nacionalni ali regionalni organi v okviru pametnih strategij za specializacijo, ki so predvideni v politikah kohezijskih skladov.

Ta program v okviru financiranja ukrepov podpira tudi dejavnosti za prenos tehnologije (tako na nacionalni kot regionalni ravni), vključno z oblikovanjem mednarodnih in regionalnih inovacijskih grozdov, za spodbujanje učinkovitejših povezav med univerzami in industrijo.

Strateške pobude za mednarodno sodelovanje se bodo izvajale na področjih skupnega interesa in koristi skupaj z vodilnimi državami partnericami. Posebnega, vendar ne izključnega interesa za omogočitvene in industrijske tehnologije so:

| — | dostop do vodilnega svetovnega znanstvenega in tehnološkega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

—

dostop do vodilnega svetovnega znanstvenega in tehnološkega strokovnega znanja;

| — | razvoj globalnih standardov; |
| --- | --- |

—

razvoj globalnih standardov;

| — | odprava ozkih grl pri industrijskem izkoriščanju,
  sodelovanju pri raziskavah in razvoju ter
  trgovinskih pogojih; |
| --- | --- |

—

odprava ozkih grl pri industrijskem izkoriščanju,
  sodelovanju pri raziskavah in razvoju ter
  trgovinskih pogojih;

| — | varnost nanotehnoloških in biotehnoloških proizvodov
  ter dolgoročne posledice njihove uporabe; |
| --- | --- |

—

varnost nanotehnoloških in biotehnoloških proizvodov
  ter dolgoročne posledice njihove uporabe;

| — | razvoj materialov in metod za zmanjšanje porabe energije in virov; |
| --- | --- |

—

razvoj materialov in metod za zmanjšanje porabe energije in virov;

| — | industrijsko vodene mednarodne pobude za sodelovanje v skupnosti proizvajalcev ter |
| --- | --- |

—

industrijsko vodene mednarodne pobude za sodelovanje v skupnosti proizvajalcev ter

| — | interoperabilnost sistemov. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost sistemov.

1.1.   Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)

Nekatere dejavnosti bodo
  v celotni vrednostni verigi
  usmerjene v izzive, povezane z vodilnim položajem industrije in tehnologije pri IKT, ter bodo zajemale generične agende za raziskave in inovacije na področju IKT, med drugim zlasti:

1.1.1.   Nova generacija sestavnih delov in sistemov: inženiring naprednih, ▌vgrajenih ter energetsko učinkovitih sestavnih delov in sistemov

  z učinkovito rabo virov

Cilj je ohraniti in okrepiti vodilno vlogo Evrope na področju tehnologij, povezanih z 
  naprednimi
  , vgrajenimi
  ter energetsko učinkovitimi in vzdržljivimi
  sestavnimi deli in sistemi
  z učinkovito rabo virov
  . Sem spadajo tudi mikro-nano-bio sistemi, organska elektronika, povezovanje velikih področij, temeljne tehnologije za internet stvari (IS) (5), vključno s platformami za podpiranje zagotavljanja naprednih storitev,
  senzorji
  , pametni integrirani sistemi,
  vgrajeni in porazdeljeni sistemi,
  sistemi sistemov in razvoj zapletenih sistemov.

1.1.2.   Računalništvo naslednje generacije: napredni

  in varni

  računalniški sistemi in tehnologije,
  vključno z računalništvom v oblaku

Cilj je povečati evropska sredstva v procesni in sistemski arhitekturi, tehnologije za medsebojno povezovanje in lokalizacijo podatkov, računalništvo v oblaku, vzporedno računalništvo, simulacijsko programsko opremo za vse tržne segmente
  , vključno z inženirskimi aplikacijami (kot na primer kvantifikacija negotovosti, ocena tveganja in odločanje v inženirstvu)
  .

1.1.3.   Internet prihodnosti:

  programska oprema, strojna oprema,

  infrastrukture, tehnologije in storitve

Cilj je okrepiti konkurenčnost evropske industrije v razvoju, obvladovanju in oblikovanju interneta naslednje generacije, ki bo postopoma nadomestil sedanji splet, fiksna in mobilna omrežja in storitvene infrastrukture ter omogočil medsebojno povezovanje več milijard naprav (IS) prek več operaterjev in področij, kar bo spremenilo naš način komuniciranja ter dostop in uporabo znanja. Sem spadajo raziskave in inovacije s področja omrežij, programske opreme, procesov in storitev, kibernetske varnosti, zasebnosti,
  zanesljivosti
  in zaupanja, brezžičnih (6) komunikacijskih in optičnih omrežij, poglobljenih interaktivnih multimedijev ter povezanega podjetja prihodnosti.

1.1.4.   Vsebinske tehnologije in upravljanje informacij: IKT za digitalne vsebine

  , kulturne in ustvarjalne panoge

Cilj je
  utrditev položaja Evrope kot ponudnice proizvodov in storitev, ki temeljijo na individualni in poslovni ustvarjalnosti
  .
  Zato bodo podjetjem
  in državljanom
  zagotovljena
  nova orodja za ustvarjanje, izkoriščanje, hrambo
  in ponovno uporabo
  vseh oblik digitalnih vsebin
  in dostopanje do njih
  v katerem koli jeziku ter za modeliranje, analiziranje in vizualizacijo velikih količin podatkov
  (masovni podatki)
  , vključno s povezanimi podatki. Sem spadajo nove tehnologije za
  umetnost,
  jezik, učenje, medsebojno izmenjavo, digitalno hrambo,
  spletno oblikovanje
  , dostop do vsebin, analiza in mediji
  ter
  inteligentni
  in prilagodljivi
  sistemi za upravljanje informacij s podatkovnim rudarjenjem, strojnim učenjem, tehnologijami za statistične analize in vizualno računalništvo.

1.1.5.   Napredni vmesniki in roboti: robotika in pametni prostori

Cilj je okrepiti vodilni položaj evropske znanosti in industrije na področju industrijske robotike in storitvene robotike, kognitivnih
  in komunikacijskih
  sistemov, naprednih vmesnikov in pametnih prostorov ter občutljivih strojev na podlagi izboljšane zmogljivosti računalnikov in mreženja ter napredka pri sposobnosti
  oblikovanja in
  gradnje sistemov, ki so sposobni učenja,
  samostojne sestave
  , prilagoditve in odzivanja
  ali optimizirajo interakcije med ljudmi in stroji
  .
  Po potrebi je treba razvite sisteme in napredek na področju najnovejšega razvoja potrditi v realnih okoljih.

1.1.6.   Mikro- in nanoelektronika ter fotonika:

  ključne omogočitvene tehnologije, povezane z mikro- in nanoelektroniko ter fotoniko, zajete pa so tudi kvantne tehnologije.

Cilj je izkoristiti odličnost Evrope v 
  teh ključnih omogočitvenih tehnologijah
  ter podpreti
  in dodatno okrepiti
  konkurenčnost in vodilni tržni položaj njene industrije. Med dejavnosti bodo spadale tudi raziskave in inovacije o snovanju, naprednih procesih, pilotnih proizvodnih linijah, s tem povezanimi proizvodnimi tehnologijami in predstavitvenimi dejavnostmi za potrjevanje tehnološkega razvoja ter inovativnih poslovnih modelov
  in poudarjanje naslednje generacije tehnologij, ki izkoriščajo napredek v kvantni fiziki.

Teh šest glavnih področij dejavnosti bo predvidoma pokrilo vse potrebe,
  ob upoštevanju konkurenčnosti evropske industrije na svetovni ravni
  . Sem spadajo vodilni položaj na področju generičnih IKT-podprtih rešitev, proizvodov in storitev, ki so potrebne za reševanje glavnih družbenih izzivov, ter na uporabnosti temelječe raziskovalne in inovacijske agende, ki se bodo podpirale v okviru ustreznih družbenih izzivov.
  Glede na to, da tehnologija vedno bolj prodira v vsa področja življenja, bo interakcija med ljudmi in tehnologijo v tem pogledu pomembna, hkrati pa bo del navedenih, v uporabo usmerjenih raziskav na področju IKT. Raziskave, namenjene uporabnikom, bodo prispevale k razvoju konkurenčnih rešitev.

V vsako od šestih pomembnih področij dejavnosti so vključene tudi IKT-specifične raziskovalne infrastrukture, kot so živi laboratoriji za ▌ poskuse in infrastrukture za ključne omogočitvene tehnologije ter njihova vključitev v napredne proizvode in inovativne inteligentne sisteme, vključno z opremo, orodji in podpornimi storitvami, čistimi prostori in dostopom do livarn za izdelavo prototipov.

To je treba izvajati tako, da bosta zagotovljena dopolnjevanje in usklajenost z delovanjem raziskovalnih infrastruktur iz stebra „odlična znanost“.

Dejavnosti bodo podpirale raziskave in razvoj sistemov in pri tem v celoti upoštevale temeljne pravice in svoboščine fizičnih oseb, zlasti njihovo pravico do zasebnosti.

1.2.   Nanotehnologije

1.2.1.   Razvoj nanomaterialov, nanonaprav in nanosistemov nove generacije

Razvoj in povezovanje znanja
  o fenomenih na nanoravni
  na presečiščih različnih znanstvenih disciplin, katerih cilj je razviti bistveno nove proizvode in sisteme, ki omogočajo trajnostne rešitve v najrazličnejših sektorjih.

1.2.2.   Zagotavljanje varnega

  in trajnega

  razvoja in uporabe nanotehnologij

Pridobitev znanstvenih spoznanj o njihovih možnih vplivih na zdravje in okolje pri proaktivnem in znanstveno utemeljenem upravljanju nanotehnologij ter zagotavljanje potrjenih znanstvenih orodij, metod in platform za ocenjevanje in obvladovanje nevarnosti, izpostavljenosti in tveganja v celotnem življenjskem ciklu nanomaterialov in nanosistemov,
  vključno z vprašanji standardizacije
  .

1.2.3.   Razvoj družbene razsežnosti nanotehnologij

Obravnava človekovih in fizičnih ▌potreb pri uvedbi nanotehnologij ter osredotočenost na upravljanje nanotehnologij za družbene
  in okoljske
  koristi,
  vključno s komunikacijskimi strategijami, da se zagotovi družbeno udejstvovanje
  .

1.2.4.   Učinkovita

  in trajna

  sinteza in proizvodnja nanomaterialov, sestavnih delov in sistemov

Osredotočanje na nove prožne, nadgradljive in ponovljive enote dejavnosti, pametno vključevanje novih in obstoječih procesov,
  vključno s konvergenco tehnologije, kot je nanobiotehnologija,
  ter povečanje obsega za dosego
  trajnostne, visokonatančne
  množične proizvodnje proizvodov in
  prožnih ter
  večnamenskih obratov, kar bo zagotavljalo učinkovit prenos znanja v industrijske inovacije.

1.2.5.   Razvoj

  in standardizacija


  tehnik

  , merilnih metod in opreme za povečevanje zmogljivost

Poudarek na temeljnih tehnologijah, podpiranju razvoja in tržne uvedbe
  varnih
  kompleksnih nanomaterialov in nanosistemov, vključno
  z nanomeroslovjem
  , karakterizacijo in manipulacijo snovi v nanometrskem merilu, modeliranje, računalniško oblikovanje in napredni inženiring na atomski ravni.

1.3.   Napredni materiali

1.3.1.   Medsektorske in omogočitvene tehnologije materialov

Raziskave o 
  materialih po obliki
  , funkcionalnih materialih, večfunkcionalnih materialih
  z višjo vsebnostjo znanja, novih funkcionalnosti in večje učinkovitosti,
  kot so samopopravljajoči se ali biozdružljivi materiali,
  samosestavljivi materiali, novi magnetni materiali
  in strukturni materiali, da se zagotovijo inovacije v vseh industrijskih sektorjih, zlasti za trge visokih vrednosti
  in vključno s kreativnimi industrijami
  .

1.3.2.   Razvoj in predelava materialov

Raziskave in razvoj
  za zagotovitev učinkovitega, varnega in trajnostnega razvoja in naknadni razvoj, ki bo omogočil industrijsko proizvodnjo prihodnjih proizvodov, ki bodo temeljili na oblikovanju, usmerjeno v upravljanje materialov „brez odpadkov“ v Evropi, npr. v kovinski, kemični ali biotehnološki industriji, in za izboljšanje razumevanja mehanizmov propadanja materialov (obraba, korozija, mehanska zanesljivost).

1.3.3.   Upravljanje sestavnih delov materialov

Raziskave in razvoj na področju novih in inovativnih tehnik
  materialov, komponent
  in sistemov, povezovanja, oprijemljivosti, ločevanja, sestavljanja, samostojnega sestavljanja in razstavljanja, razpadanja in razgrajevanja
  komponent materialov ter upravljanja stroškov življenjskega cikla in okoljskih vplivov z novo uporabo tehnologije naprednih materialov
  .

1.3.4.   Materiali za trajnostno industrijo

  z učinkovito rabo virov in nizkimi emisijami

Razvoj novih proizvodov in uporab,
  poslovnih modelov in odgovornega
  ravnanja potrošnikov,
  kar bo povečalo rabo obnovljivih virov za trajnostno uporabo
  ,
  zmanjša
  povpraševanje po energiji
  v celotnem življenjskem ciklu proizvodov
  in
  spodbujalo
  proizvodnjo
  z nizkimi emisijami
  ter okrepitev procesov, recikliranje, odstranjevanje onesnaževal, pridelava materialov
  za skladiščenje energije in materialov s potencialom visoke dodane vrednosti
  iz odpadkov oziroma s ponovno predelavo.

1.3.5.   
  Materiali za ustvarjalni sektor, tudi dediščino

Uporaba snovanja in razvoja konvergenčnih tehnologij za ustvarjanje novih poslovnih priložnosti, vključno z zaščito
  in obnovo


  evropske dediščine in
  materialov z zgodovinsko ali kulturno vrednostjo
  , ter povsem novih materialov.

1.3.6.   Meroslovje, karakterizacija, standardizacija in nadzor kakovosti

Spodbujanje tehnologij, kot so karakterizacija, nedestruktivno vrednotenje,
  nepretrgano ocenjevanje in nadzor,
  napovedno modeliranje uspešnosti, da se doseže napredek
  in vpliv
  v znanosti in inženiringu materialov.

1.3.7.   Optimizacija uporabe materialov

Raziskave in razvoj, pri katerih naj bi se preučila
  nadomestitev in
  alternativne možnosti uporabe materialov,
  vključno z reševanjem problema surovin z razvojem prilagojenih materialov ali nadomestitvijo redkih, kritičnih ali nevarnih materialov
  , ter pristopi za inovativne poslovne modele.

1.4.   Biotehnologija

1.4.1.   Spodbujanje odličnih biotehnologij kot prihodnjih gonilnih sil inovacij

Cilj je postaviti temelje za evropsko industrijo, da bo lahko ostala na čelu inovacijskih dosežkov tudi srednje- in dolgoročno. Sem spadajo razvoj nastajajočih
  tehnoloških področij
  , npr. s sintezno biologijo, bioinformatiko in sistemsko biologijo, ter izkoriščanje zbliževanja z drugimi omogočitvenimi tehnologijami, kot so nanotehnologije (npr. bionanotehnologija) in IKT (npr. bioelektronika),
  ter inženirska tehnologija
  . Na teh in drugih vrhunskih področjih so potrebni ustrezni ukrepi v prid raziskav in razvoja, da se olajša učinkovit prenos in izvajanje v nove uporabe ▌.

1.4.2.   Biotehnološki industrijski

  proizvodi in

  procesi

Cilj je dvojen: po eni strani omogočiti evropski industriji (npr. kemični, zdravstveni, rudarski, energetski, celulozni in papirni,
  industriji vlaknin in lesa
  , tekstilni, škrobni, živilskopredelovalni), da razvije nove proizvode in procese, ki bodo izpolnjevali industrijske in družbene zahteve,
  po možnosti z uporabo okolju prijaznih in trajnostnih proizvodnih metod,
  ter konkurenčne in izpopolnjene biotehnološke alternative za nadomestitev sedanjih, ter po drugi strani izrabiti potencial biotehnologije za odkrivanje, spremljanje, preprečevanje in odpravljanje onesnaževanja. Sem spadajo raziskave in inovacije s področja
  novih encimov z optimiziranimi biokatalitičnimi funkcijami
  , encimskih in presnovnih poti, snovanja bioprocesov
  na industrijski ravni, vključitve bioprocesov v postopke industrijske proizvodnje
  , naprednega vrenja, nadrejenega in podrejenega procesiranja ter vpogleda v dinamiko mikrobioloških skupnosti. Vključen bo tudi razvoj prototipov za ocenjevanje tehnično-ekonomske izvedljivosti ter
  trajnosti
  razvitih proizvodov in procesov.

1.4.3.   Inovativne in konkurenčne platformne tehnologije

Cilj je razviti platformne tehnologije (npr. genomiko, metagenomiko, proteomiko,
  metabolomiko
  , molekularna orodja,
  ekspresivne sisteme, fenotipizacijske platforme in platforme na podlagi celic
  ), ki bodo zagotovile vodilni položaj in konkurenčno prednost v različnih ▌ sektorjih
  , ki imajo ekonomski vpliv.
  Vključuje vidike, kot so okrepitev razvoja bioloških virov z optimiziranimi lastnostmi in uporabo, ki presegajo običajne alternative, ustvarjanje pogojev za raziskovanje, razumevanje in trajnostno izkoriščanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti za nove uporabe,
  bioproizvode in bioprocese
  ter spodbujanje razvoja biotehnoloških zdravstvenih rešitev (npr. diagnostike, biologike, biomedicinskih naprav).

1.5.   Napredna proizvodnja in predelava

1.5.1.   Tehnologije za tovarne prihodnosti

Spodbujanje vzdržne industrijske rasti z olajševanjem strateškega premika v Evropi s stroškovno usmerjenega proizvodnega pristopa na proizvodni pristop, ki bo temeljil na ustvarjanju visoke dodane vrednosti
  proizvodov ter inteligentni in visoko učinkoviti IKT- podprti proizvodnji v integriranem sistemu
  . Za to je potrebno, da se obravnava povečanje proizvodnje ob manjši porabi materialov in energije ter ustvarjanju manj odpadkov in onesnaževanja,
  s čimer bi dosegli visoko ekološko učinkovitost.
  Poudarek bo na razvoju in povezovanju prilagodljivih proizvodnih sistemov prihodnosti, s posebnim poudarkom na potrebah evropskih MSP, da se vzpostavijo sistemi in postopki trajnostne proizvodnje.
  Poudarek je tudi na metodologijah za povečanje prožne, varne in pametne proizvodnje, v okviru katere se bodo uporabljale ustrezne ravni avtomatizacije, okolje pa bo delavcem prijazno.

1.5.2.   Tehnologije za energetsko učinkovite stavbe

  in sisteme z majhnim vplivom na okolje

Zmanjševanje porabe energije in emisij CO2 z razvojem in uporabo trajnostnih gradbenih tehnologij
  in sistemov
  , izvajanjem in ponavljanjem ukrepov za večjo uporabo energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih, obnovljenih in rekonstruiranih stavbah. Preudarnost življenjskega cikla in večji pomen konceptov oblikovanja-gradnje-delovanja bo ključnega pomena pri reševanju prehoda na stavbe s skoraj nično porabo energije v Evropi do leta 2020 in uresničevanju energetsko učinkovitih območij s sodelovanjem širše skupnosti zainteresiranih strani.

1.5.3.   Trajnostne

  tehnologije, tehnologije, gospodarne z viri,

  in nizkoogljične tehnologije v energetsko intenzivnih predelovalnih industrijah

Povečanje konkurenčnosti predelovalnih industrij, kot so kemična,
  cementna
  , celulozna in papirna industrija, steklarska
  in mineralna
  industrija ter industrija neželeznih kovin in jekla, z občutnim izboljšanjem učinkovitosti virov in energetske učinkovitosti ter zmanjševanjem okoljskih učinkov teh industrijskih dejavnosti. Poudarek bo na razvoju in potrjevanju omogočitvenih tehnologij za inovativne snovi, materiale in tehnološke rešitve za nizkoogljične proizvode, energetsko manj intenzivnih procesih in storitvah v celotni verigi ustvarjanja vrednosti ter uvajanju tehnologij in tehnik z izredno nizko proizvodnjo ogljika, da se dosežejo posebna znižanja intenzivnosti emisij toplogrednih plinov.

1.5.4.   Novi vzdržni poslovni modeli

Medsektorsko sodelovanje pri zasnovah in metodologijah za „na znanju temelječo“, specializirano proizvodnjo, ki lahko spodbudi
  organizacijsko učenje,
  ustvarjalnost in inovacije, s poudarkom na poslovnih modelih v prikrojenih pristopih, ki se lahko prilagodijo zahtevam globaliziranih vrednostnih verig in omrežij, spreminjajočim se trgom ter nastajajočim in prihodnjim industrijskim panogam.
  To vključuje oblikovanje trajnostnih poslovnih modelov, in sicer z upoštevanjem celotnega življenjskega cikla proizvodov in procesov.

1.6.   Vesolje

Na področju vesoljskih raziskav se bodo dejavnosti na ravni Unije izvajale v povezavi z dejavnostmi vesoljskih raziskav držav članic in Evropske vesoljske agencije (ESA), pri čemer je cilj krepitev medsebojnega dopolnjevanja dejavnosti različnih strani.

1.6.1.   Zagotavljanje evropske konkurenčnosti, neodvisnosti in inovativnosti

  evropskega vesoljskega sektorja

Cilj je ohraniti vodilni položaj v vesolju, tako da se obdržita in
  še naprej
  razvijata
  stroškovno učinkovita,
  konkurenčna
  in inovativna
  vesoljska industrija
  (vključno z MSP)
  in raziskovalna skupnost ter krepijo vesoljske inovacije.

1.6.1.1.   Ohranitev
  in nadaljnji razvoj
  konkurenčne
  , trajnostne in podjetniške
  vesoljske industrije in raziskovalne skupnosti
  ter krepitev evropske neodvisnosti pri vesoljskih sistemih

Evropa je vodilna v vesoljskih raziskavah in razvoju vesoljskih tehnologij ter
  stalno razvija
  lastne
  operativne
  vesoljske infrastrukture (npr. Galileo,
  Copernicus
  ). Evropska industrija se je uveljavila celo kot izvoznica prvorazrednih satelitov
  in drugih vesoljskih tehnologij
  . Kljub temu
  je
  ▌položaj
  negotov zaradi konkurenčnosti drugih vesoljskih velesil
  ▌.
  Cilj tega ukrepa je razvoj znanstvene baze
  s stalnostjo programov za vesoljske raziskave
  in inovacije
  , na primer z vrsto manjših in pogostejših predstavitvenih projektov v vesolju. Tako bo Evropa lahko razvila lastno industrijsko bazo in vesoljske raziskave, s čimer bo prispevala k napredku, ki bo presegel sedanjo raven, in postala bolj neodvisna od uvoza kritičnih tehnologij.

Podpreti bi bilo treba standardizacijo, da se optimizirajo naložbe in razvije dostop do trga.

1.6.1.2.   Spodbujanje inovacij med vesoljskim sektorjem in drugimi sektorji

Več izzivov na področju vesoljskih tehnologij ima vzporednice z zemeljskimi izzivi, na primer na področju
  aeronavtike
  , energije,
  okolja
  , telekomunikacij,
  informacijskih in komunikacijskih tehnologij,
  izkoriščanja naravnih virov,
  senzorjev
  , robotike,
  naprednih materialov
  , varnosti in zdravja. Te skupne značilnosti ponujajo možnosti za zgodnje načrtovanje (zlasti za MSP) skupnega razvoja tehnologij v skupnostih na vesoljskem in nevesoljskem področju,
  vključno z nevesoljskimi industrijami
  , ki se lahko hitreje razvijejo v prebojne inovacije, kot bi se s poznejšo razcepitvijo podjetij. Izrabo obstoječe evropske vesoljske infrastrukture bi bilo treba spodbujati z razvojem inovativnih izdelkov in storitev, ki bodo temeljili na daljinskem zaznavanju in določanju geografskega položaja,
  ali drugih vrstah satelitsko podprtih podatkov
  . Poleg tega
  bi morala
  Evropa
  po potrebi
  podpirati tudi začetni razvoj perspektiv podjetniškega vesoljskega sektorja z usmerjenimi ukrepi,
  tudi s podporo pobudam za prenos vesoljske tehnologije
  .

1.6.2.   Omogočanje napredka v vesoljskih tehnologijah

Cilj je
  razvoj naprednih in omogočitvenih vesoljskih tehnologij in operativnih konceptov od zamisli do predstavitve v vesolju
  .

Sposobnosti dostopanja do vesolja ter
  razvoj
  , vzdrževanj in delovanje ▌ vesoljskih sistemov v zemeljski orbiti in onstran nje so bistvenega pomena za prihodnost evropske družbe. Potrebne zmogljivosti zahtevajo ▌naložbe v 
  raziskave in inovacije na področju številnih vesoljskih tehnologij
  (na primer izstrelitvene rakete
  in druga plovila
  , satelite, robotiko, instrumente in senzorje) ter operativne koncepte vse od zamisli do predstavitve v vesolju. Evropa je trenutno ena od treh vodilnih vesoljskih sil,
  večinoma financiranih z naložbami držav članic prek ESA in nacionalnih programov
  , vendar
  je treba glede na naložbe
  v vesoljske raziskave in razvoj v Združenih državah Amerike (npr. približno 20 % celotnega proračuna NASA)
  evropsko usmeritev
  v prihodnje vesoljske tehnologije ▌
  in aplikacije
  povečati v celotni verigi
  z
  :

| (a) | raziskavami na področju nizkih ravni tehnološke pripravljenosti
  , ki pogosto temeljijo na ključnih omogočitvenih tehnologijah in imajo potencial za ustvarjanje prebojnih tehnologij z zemeljsko uporabnostjo; |
| --- | --- |

(a)

raziskavami na področju nizkih ravni tehnološke pripravljenosti
  , ki pogosto temeljijo na ključnih omogočitvenih tehnologijah in imajo potencial za ustvarjanje prebojnih tehnologij z zemeljsko uporabnostjo;

| (b) | izboljšavo obstoječih tehnologij, na primer z miniaturizacijo, večjo energetsko učinkovitostjo in povečano senzorsko občutljivostjo; |
| --- | --- |

(b)

izboljšavo obstoječih tehnologij, na primer z miniaturizacijo, večjo energetsko učinkovitostjo in povečano senzorsko občutljivostjo;

| (c) | predstavitvami in potrjevanjem novih tehnologij in konceptov v vesolju in analognih prizemnih okoljih; |
| --- | --- |

(c)

predstavitvami in potrjevanjem novih tehnologij in konceptov v vesolju in analognih prizemnih okoljih;

| (d) | vesoljskimi misijami, npr. analizo vesoljskega okolja, zemeljskimi postajami, zaščito vesoljskih sistemov
  in infrastrukture pred poškodbami ali uničenjem
  zaradi trčenj z vesoljskimi odpadki
  ali drugimi vesoljskimi objekti
  in posledicami
  vesoljskih vremenskih pojavov, vključno s sončnimi baklami
  (poznavanje razmer v vesolju (SSA – Space Situational Awareness)), spodbujanjem inovativne infrastrukture za
  zbiranje, prenos in
  arhiviranje podatkov in vzorcev; |
| --- | --- |

(d)

vesoljskimi misijami, npr. analizo vesoljskega okolja, zemeljskimi postajami, zaščito vesoljskih sistemov
  in infrastrukture pred poškodbami ali uničenjem
  zaradi trčenj z vesoljskimi odpadki
  ali drugimi vesoljskimi objekti
  in posledicami
  vesoljskih vremenskih pojavov, vključno s sončnimi baklami
  (poznavanje razmer v vesolju (SSA – Space Situational Awareness)), spodbujanjem inovativne infrastrukture za
  zbiranje, prenos in
  arhiviranje podatkov in vzorcev;

| (e) | satelitsko komunikacijo
  , naprednimi navigacijskimi tehnologijami in tehnologijami za daljinsko zaznavanje, vključno z raziskavami, ki so bistvenega pomena za prihodnje generacije vesoljskih sistemov Unije (npr. Galileo
  in Copernicus
  ). |
| --- | --- |

(e)

satelitsko komunikacijo
  , naprednimi navigacijskimi tehnologijami in tehnologijami za daljinsko zaznavanje, vključno z raziskavami, ki so bistvenega pomena za prihodnje generacije vesoljskih sistemov Unije (npr. Galileo
  in Copernicus
  ).

1.6.3.   Omogočanje izrabe vesoljskih podatkov

Cilj je zagotoviti širšo uporabo vesoljskih podatkov iz sedanjih
  , arhiviranih
  in prihodnjih evropskih misij za znanstveno, javno in tržno uporabo.

Vesoljski sistemi zagotavljajo informacije, ki jih pogosto ni mogoče pridobiti na noben drug način. Iz objavljenih podatkov je razvidno, da kljub prvorazrednim evropskim misijam za podatke iz evropskih misij ni verjetno, da bodo uporabljeni toliko kot podatki iz misij ZDA.
  Bistveno obsežnejše izkoriščanje podatkov, pridobljenih z evropskimi sateliti (znanstvenimi, javnimi ali komercialnimi), bi lahko dosegli z nadaljnjimi prizadevanji za obdelavo, arhiviranje, potrjevanje, standardizacijo in trajno razpoložljivost podatkov, pridobljenih iz vesolja
  iz evropskih misij,
  ter podporo razvoju novih informacijskih proizvodov in storitev, ki bodo izhajali iz teh podatkov, ter po potrebi v kombinaciji s podatki na podlagi zemeljskega opazovanja
  . Inovacije na področju pridobivanja, obdelave in zlivanja podatkov, njihovega širjenja
  in interoperabilnosti, zlasti spodbujanje dostopa in izmenjave geoloških podatkov in metapodatkov,
  ki temeljijo na inovativnih IKT-podprtih oblikah sodelovanja, lahko zagotovijo višjo donosnost naložb v vesoljske infrastrukture
  in pripomorejo k premagovanju družbenih izzivov
  . Kalibracija in potrjevanje vesoljskih podatkov (za posamezne instrumente, med instrumenti in misijami ter glede na predmete na kraju samem) sta ključna za učinkovito uporabo vesoljskih podatkov na vseh področjih.
  Izboljšati je treba
  standardizacijo podatkov iz vesolja in referenčne okvire. Dostop do podatkov iz vesoljskih misij in njihovo izrabo je potrebno globalno uskladiti. Za podatke, zbrane med opazovanjem Zemlje, se usklajeni pristopi in najboljše prakse delno dosegajo v sodelovanju z medvladno organizacijo Skupine za opazovanje Zemlje (GEO – Group on Earth Observation), ki naj bi podprla globalni sistem sistemov za opazovanje Zemlje ter v kateri sodeluje tudi Unija,
  in sicer s popolnim izkoristkom programa Copernicus
  .
  Podpore bo deležno hitro uvajanje teh inovacij v ustrezne aplikacije in postopke odločanja. To vključuje tudi izkoriščanje podatkov za nadaljnje znanstvene raziskave.

1.6.4.   Omogočanje evropskih raziskav v podporo mednarodnih vesoljskih partnerstev

Cilj je podpirati prispevek evropskih raziskav in inovacij k dolgoročnim mednarodnim vesoljskim partnerstvom.

Čeprav vesoljske informacije zagotavljajo veliko lokalnih koristi, imajo vesoljska podjetja bistveno globalen značaj. To je še zlasti razvidno pri kozmičnih nevarnostih za Zemljo in vesoljskih sistemih. Izguba satelitov zaradi vesoljskega vremena in odpadkov se ocenjuje na
  približno
  100 milijonov EUR letno. Prav tako
  globalni
  so
  številni projekti na področju vesoljske znanosti in raziskovanja
  vesolja. Razvoj vrhunskih vesoljskih tehnologij vedno pogosteje poteka v takih mednarodnih
  partnerstvih
  , zato je dostop do teh mednarodnih projektov pomemben dejavnik za uspeh evropskih raziskovalcev in industrije. Prispevek Unije pri takih globalnih vesoljskih prizadevanjih je treba opredeliti v dolgoročnih strateških načrtih (10 let in več) ter ga uskladiti s prednostnimi nalogami Unije na področju vesoljske politike
  ter z državami članicami
  in evropskimi partnerji, kot so ESA
  in nacionalne vesoljske agencije, in, kadar je to smiselno
  ,
  tudi z
  mednarodnimi partnerji ▌ter vesoljskimi agencijami vesoljskih velesil ▌.

1.6.5.   Posebni izvedbeni vidiki

Prednostne naloge vesoljskih raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje 2020 so v skladu s prednostnimi nalogami vesoljske politike EU, kot so opredeljene v svetih za vesolje in sporočilu „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“. Izvajanje bo
  po potrebi temeljilo na strateških agendah za raziskave, pripravljenih
  po posvetovanju
  z državami članicami in nacionalnimi vesoljskimi agencijami
  , ESA, zainteresiranimi stranmi iz evropske vesoljske industrije
  (vključno z
  MSP), akademskim svetom, ▌tehnološkimi inštituti in Svetovalno skupino za vesolje ▌. Pri sodelovanju v mednarodnih podjetjih se bo agenda za raziskave in inovacije določila v sodelovanju z 
  evropskimi zainteresiranimi stranmi in
  mednarodnimi partnerji (npr. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Uporaba vesoljskih tehnologij je po potrebi podprta s pripadajočimi družbenimi izzivi.

2.   DOSTOP DO TVEGANEGA FINANCIRANJA

S programom Obzorje 2020 bosta uvedena dva instrumenta (dolžniški instrument in instrument za lastniški kapital), sestavljena iz različnih sklopov. Instrument za lastniški kapital in sklop za MSP v okviru dolžniškega instrumenta se bosta izvajala
  soodvisno s COSME
  z dvema finančnima instrumentoma EU, ki MSP zagotavljata podporo v obliki lastniškega kapitala in financiranja s posojili za raziskave, inovacije in rast.

Instrument za lastniški kapital in dolžniški instrument lahko po potrebi omogočita združevanje finančnih sredstev z državami članicami
  ali regijami
  , ki si želijo prispevati
  del sredstev iz evropskih
  strukturnih
  in investicijskih
  skladov v skladu s členom
  33
  (1)(a) Uredbe Sveta o 
  evropskih
  strukturnih
  in investicijskih
  skladih.

Namesto da bi končnim upravičencem zagotovila posojila, jamstva ali lastniški kapital, bo Komisija finančne institucije pooblastila, da jim podporo zagotovijo zlasti z delitvijo tveganja, jamstvi sistemov ter naložbami lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala.

2.1.   Dolžniški instrument

Z dolžniškim instrumentom se bodo posameznim upravičencem zagotovila posojila za naložbe v raziskave in inovacije, finančnim posrednikom
  protijamstva
  za posojila upravičencem, kombinirala pa se bodo lahko tudi posojila in
  protijamstva
  ter jamstva in/ali protijamstva za nacionalne in regionalne programe financiranja dolga. Z dolžniškim instrumentom se bosta podpirala podaljšanje zapadlosti ter instrument, posebej namenjen MSP
  , glede na stopnjo povpraševanja
  (glej oddelek 3 „Inovacije v MSP“ dela II te priloge).. Zagotavljanje dolžniškega instrumenta se lahko združi z instrumentom lastniškega kapitala (vključno s povprečninami) v enega ali več integriranih sistemov ter po potrebi z dodatnimi donacijami. Omogočijo se lahko tudi ugodna, konvertibilna
  , podrejena in konzorcijska
  posojila
  , zakupi ter listinjenje.

Poleg zagotavljanja posojil in jamstev s tržno naravnanim pristopom „kdor prvi prispe, prvi dobi“ bo dolžniški instrument v različnih delih namenjen posebnim politikam in sektorjem. V ta namen se lahko
  po potrebi
  črpajo sredstva iz jasno razmejenih proračunskih prispevkov za:

| (a) | druge dele programa Obzorje 2020, zlasti za del III „Družbeni izzivi“; |
| --- | --- |

(a)

druge dele programa Obzorje 2020, zlasti za del III „Družbeni izzivi“;

| (b) | druge okvire, programe in proračunske postavke v proračunu Unije; |
| --- | --- |

(b)

druge okvire, programe in proračunske postavke v proračunu Unije;

| (c) | določene regije in države članice, ki želijo prispevajo sredstva iz skladov za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

(c)

določene regije in države članice, ki želijo prispevajo sredstva iz skladov za kohezijsko politiko;

| (d) | posebne subjekte (na primer ▌skupne tehnološke pobude) ali pobude. |
| --- | --- |

(d)

posebne subjekte (na primer ▌skupne tehnološke pobude) ali pobude.

Proračunski prispevki se lahko prispevajo ali dodajo kadar koli med trajanjem programa Obzorje 2020.

Parametri za delitev tveganja in drugi parametri se lahko med oddelki politik ali sektorjev razlikujejo, če sta njihova vrednost ali status v skladu s skupnimi pravili za dolžniške instrumente. Poleg tega lahko oddelki pri skupni promocijski kampanji za dolžniški instrument sledijo posebnim komunikacijskim strategijam. Če je pri ocenjevanju prospektivnih posojil iz posebnega dela potrebno posebno strokovno znanje, se lahko na nacionalni ravni uporabijo tudi specializirani finančni posredniki.

Sklop za MSP v okviru dolžniškega instrumenta je osredotočen na MSP in mala srednja kapitalska podjetja, ki so usmerjena v raziskave in inovacije, ter zagotavlja posojila v zneskih, ki presegajo 150 000 EUR, s čimer dopolnjuje financiranje MSP prek instrumenta za posojilna jamstva v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP.
  Sklop za MSP v okviru dolžniškega instrumenta je namenjen tudi za posojila v višini do 150 000 EUR za MSP in mala srednja kapitalska podjetja, ki so usmerjena v raziskave in inovacije.

Črpanje sredstev dolžniškega instrumenta – ki je opredeljen kot skupno financiranje (tj. financiranje Unije skupaj s prispevkom drugih finančnih institucij), deljeno s finančnim prispevkom Unije – bo v razponu od povprečno 1,5 do 6,5, odvisno od vrste operacije (raven tveganja, ciljni upravičenci in zadevni program dolžniškega finančnega instrumenta). Multiplikacijski učinek – ki je opredeljen kot vsota naložb podprtih upravičencev, deljena s finančnim prispevkom Unije – bo znašal predvidoma od 5 do 20, odvisno od vrste operacije.

2.2.   Instrument za lastniški kapital

Poudarek pri instrumentu za lastniški kapital bo na skladih tveganega kapitala in
  javnih in zasebnih
  skladih skladov za zgodnjo fazo, ki zagotavljajo tvegani kapital in/ali mezzanin kapital posameznim podjetjem, ki so del portfelja. Ta podjetja se lahko poleg tega odločijo za financiranje dolga prek finančnih posrednikov, ki upravljajo dolžniški instrument.
  Ob tem bodo v okviru instrumenta za lastniški kapital raziskane tudi možnosti za podporo poslovnim angelom in drugim potencialnim virom kapitalskega financiranja. To lahko vključuje tudi podporo v fazi 3 instrumenta MSP, glede na stopnjo povpraševanja in prenos tehnologije (vključno s prenosom rezultatov in izumov javnih raziskav v proizvodni sektor, na primer prek dokaza koncepta).

Z instrumentom se bodo lahko izvajale tudi naložbe v fazah širitve in rasti v povezavi s kapitalskim instrumentom za rast v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP (to vključuje naložbe v sklade skladov s široko bazo vlagateljev, med katere bodo spadali tudi zasebni, institucionalni in strateški vlagatelji ter nacionalne javne in poljavne finančne institucije). V slednjem primeru naložbe v okviru instrumenta za lastniški kapital znotraj programa Obzorje 2020 ne presežejo 20 % skupnih naložb v EU, razen v primerih večstopenjskih skladov, pri katerih bo financiranje iz kapitalskega instrumenta za rast ter instrumenta za lastniški kapital za raziskave, razvoj in inovacije zagotovljeno sorazmerno na podlagi politike o investicijskih skladih. Instrument za lastniški kapital se tako kot kapitalski instrument za rast izogiba odkupu ali nadomeščanju kapitala, namenjenega razdelitvi prevzetega podjetja. Komisija se lahko odloči, da ob upoštevanju sprememb tržnih razmer spremeni 20-odstotno zgornjo mejo.

Lastniški finančni instrument EU za raziskave in inovacije ter rast MSP iz prvega odstavka oddelka 2 bi moral biti ustrezno velik in obsežen, da bi lahko bil v oporo inovativnim podjetjem od najzgodnejše faze preko rasti do širitve, in sicer z integriranim pristopom.

Naložbene parametre bo treba določiti tako, da se lahko posebni cilji politik, vključno ciljna naravnanost na posebne skupine možnih upravičencev, dosežejo tudi, če instrument ohrani v trg in povpraševanje usmerjeni značaj.

Instrument za lastniški kapital se lahko podpre s proračunskimi prispevki drugih delov programa Obzorje 2020, druge okvire, programe in proračunske postavke v proračunu Unije; določenih regij ali držav članic ter drugih posebnih subjektov ali pobud.

Črpanje instrumenta za lastniški kapital – ki je opredeljen kot skupno financiranje (tj. financiranje Unije skupaj s prispevkom drugih finančnih institucij), deljeno s finančnim prispevkom Unije – bo predvidoma znašal okoli 6, odvisno od posebnosti trga, njegov multiplikacijski učinek – ki je opredeljen kot vsota naložb podprtih upravičencev, deljena s finančnim prispevkom Unije – pa povprečno 18.

2.3.   Posebni izvedbeni vidiki

Izvajanje dveh instrumentov bo poverjeno skupini Evropske investicijske banke (EIB, EIS) in/ali drugim finančnim institucijam, ki so lahko pooblaščene za izvrševanje finančnih instrumentov v skladu s finančno uredbo. Njihovo oblikovanje in izvajanje bosta prilagojena splošnim določbam o finančnih instrumentih, določene v finančni uredbi, in bolj podrobnim operativnim zahtevam, ki se bodo določile v smernicah Komisije.
  Uporaba finančnih instrumentov mora imeti jasno evropsko dodano vrednost, morala pa bi imeti učinek vzvoda in delovati kot dopolnilo nacionalnim instrumentom.

Med finančnimi posredniki, ki jih pooblaščeni subjekti na podlagi odprtih, preglednih, sorazmernih in nediskriminacijskih postopkov izberejo za izvajanje finančnih instrumentov v skladu s členom 139(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

   (7)

  , so lahko zasebne finančne institucije ter vladne in polvladne finančne institucije, nacionalne in regionalne javne banke ter nacionalne in regionalne investicijske banke
  .

Njihove prvine je mogoče kombinirati z dodatnimi dodelitvami (vključno s povprečninami) v eno ali več povezovalnih programov, s katerimi se podpirajo nekatere kategorije upravičencev ali posebni namenski projekti, na primer MSP, podjetja s srednje veliko kapitalizacijo s potencialom rasti ali obsežne predstavitve inovativnih tehnologij.

Njihovo izvajanje bo podprto z nizom spremljevalnih ukrepov. Mednje spadajo ukrepi, kot je tehnična pomoč za finančne posrednike, udeležene pri ocenjevanju upravičenosti vlog za posojilo ali vrednosti sredstev v obliki znanja, sistemi za določanje pripravljenosti za naložbe, ki pokrivajo inkubacijo, usposabljanje in mentorstvo MSP, ter spodbujanje njihove interakcije s potencialnimi vlagatelji, ukrepi za ozaveščanje družb tveganega kapitala in „poslovnih angelov“ o potencialu rasti inovativnih MSP, vključenih v programe financiranja Unije, sheme za pritegnitev zasebnih vlagateljev, da podpre rast inovativnih MSP in podjetij s srednje veliko kapitalizacijo,
  ukrepi za izboljšanje čezmejnega in večdržavnega financiranja dolgov in kapitala,
  sheme za pritegnitev neprofitnih fundacij in posameznikov, da podprejo raziskave in inovacije, ter sheme za spodbujanje združenega tveganega kapitala med podjetij ter spodbujanje dejavnosti družinskih podjetij in poslovnih angelov.

V zvezi s pripravo in izvajanjem dejavnosti se po potrebi lahko posvetujejo z organi, kot so regionalne oblasti, združenja malih in srednjih podjetij, gospodarske zbornice in ustrezni finančni posredniki.

Vzajemnost bo zagotovljena z instrumenti programa za konkurenčnost podjetij in MSP
  (COSME).

3.   INOVACIJE V MSP

3.1.   Strnjena podpora MSP, zlasti s posebnim namenskim instrumentom

MSP se bodo podpirala na vseh področjih programa Obzorje 2020.
  V ta namen se vzpostavijo boljši pogoji za sodelovanje MSP v programu Obzorje
  2020.
  Poleg tega je
  instrument, posebej namenjen tem podjetjem, usmerjen v vse vrste inovativnih MSP, ki si močno prizadevajo za razvoj, rast in mednarodno razsežnost. Namenjen je vsem vrstam inovacij, vključno z netehnološkimi
  , družbenimi
  in storitvenimi,
  pri čemer mora imeti vsaka dejavnost jasno evropsko dodano vrednost
  . Zapolnil naj bi vrzel v financiranju visoko tveganih raziskav in inovacij v zgodnji fazi, spodbudil prebojne inovacije in okrepil trženje z rezultati raziskav v zasebnem sektorju.

Instrumentu, posebej namenjenemu MSP, se dodeli
  primeren
  znesek, uporablja pa se pri vseh družbenih izzivih ter omogočitvenih in industrijskih tehnologijah,
  da bi dosegli vsaj 20 % skupnega združenega proračuna za vse posebne cilje v zvezi z družbenimi izzivi in posebni cilj „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“, namenjen MSP
  .

Za financiranje in podporo lahko zaprosijo zgolj MSP. Lahko se združijo glede na potrebe, med drugim tudi sklepajo pogodbe o raziskovalnih in razvojnih dejavnosti s podizvajalci. Projekti morajo imeti jasen interes in možne koristi za MSP ter jasno evropsko razsežnost.

Ta instrument bo pri posameznem družbenem izzivu ali omogočitveni tehnologiji zajel vsa področja znanosti, tehnologije in inovacij ter temeljil na pristopu od spodaj navzgor, tako da se bodo lahko financirale vse obetavne ideje, zlasti medsektorski in meddisciplinarni projekti.

Instrument za MSP bo zagotovil poenostavljeno in stopenjsko podporo. Njegove tri faze bodo obsegale celoten inovacijski cikel. Prehod iz ene faze v drugo bo nemoten, če se bo za projekt MSP v predhodni fazi izkazalo, da se ga splača dodatno financirati.
  Prosilci niso obvezani, da opravijo vse tri faze zaporedno.
  Vsaka faza bo na voljo vsem MSP:

| — | Faza 1: Ocena koncepta in izvedljivosti:
  MSP bodo prejemala sredstva, da bi raziskala znanstveno ali tehnično izvedljivost ter tržni potencial nove zamisli (dokaz koncepta) ter tako razvila inovacijski projekt.
  Pozitivni rezultat te ocene, pri kateri je pomembna povezava med temo projekta in morebitnimi potrebami uporabnikov/kupcev, bo omogočil dodelitev sredstev v okviru naslednje faze ali faz
  . |
| --- | --- |

—

Faza 1: Ocena koncepta in izvedljivosti:

MSP bodo prejemala sredstva, da bi raziskala znanstveno ali tehnično izvedljivost ter tržni potencial nove zamisli (dokaz koncepta) ter tako razvila inovacijski projekt.
  Pozitivni rezultat te ocene, pri kateri je pomembna povezava med temo projekta in morebitnimi potrebami uporabnikov/kupcev, bo omogočil dodelitev sredstev v okviru naslednje faze ali faz
  .

| — | Faza 2: Raziskave in razvoj, predstavitev, uvedba na trg:


  Z ustrezno pozornostjo, namenjeno konceptu inovacijskih bonov, se
  bodo podpirale raziskave in razvoj s posebnim poudarkom na predstavitvenih dejavnostih (preskušanju, razvoju prototipov, študijah razširitve, snovanju, pilotnih projektih za inovativne postopke, proizvode in storitve, potrjevanju, ter preverjanju učinkovitosti itd.) in tržni replikaciji
  , s čimer se bo spodbujalo vključevanje končnih uporabnikov ali potencialnih strank
  .
  Inovacijski boni bodo spodbujali sodelovanje mladih podjetnikov. |
| --- | --- |

—

Faza 2: Raziskave in razvoj, predstavitev, uvedba na trg:

Z ustrezno pozornostjo, namenjeno konceptu inovacijskih bonov, se
  bodo podpirale raziskave in razvoj s posebnim poudarkom na predstavitvenih dejavnostih (preskušanju, razvoju prototipov, študijah razširitve, snovanju, pilotnih projektih za inovativne postopke, proizvode in storitve, potrjevanju, ter preverjanju učinkovitosti itd.) in tržni replikaciji
  , s čimer se bo spodbujalo vključevanje končnih uporabnikov ali potencialnih strank
  .
  Inovacijski boni bodo spodbujali sodelovanje mladih podjetnikov.

| — | Faza 3: Trženje:
  V tej fazi ne bo zagotovljeno neposredno financiranje, razen za podporne dejavnosti, ampak olajšan dostop do zasebnega kapitala in okolij, ki spodbujajo inovacije. Predvidene so povezave s finančnimi instrumenti (glej oddelek 2 „Dostop do tveganega financiranja v delu II te priloge), med drugim tudi tako, da imajo MSP, ki so uspešno končali fazo 1 in/ali 2 prednost pri uporabi jasno razmejenega obsega finančnih sredstev. MSP bodo imeli koristi tudi od podpornih ukrepov, kot so povezovanje v mreže, usposabljanje, uvajanje in svetovanje. Poleg tega se lahko ta del poveže z ukrepi, ki spodbujajo predtržno oddajanje javnih naročil in naročil inovativnih rešitev. |
| --- | --- |

—

Faza 3: Trženje:

V tej fazi ne bo zagotovljeno neposredno financiranje, razen za podporne dejavnosti, ampak olajšan dostop do zasebnega kapitala in okolij, ki spodbujajo inovacije. Predvidene so povezave s finančnimi instrumenti (glej oddelek 2 „Dostop do tveganega financiranja v delu II te priloge), med drugim tudi tako, da imajo MSP, ki so uspešno končali fazo 1 in/ali 2 prednost pri uporabi jasno razmejenega obsega finančnih sredstev. MSP bodo imeli koristi tudi od podpornih ukrepov, kot so povezovanje v mreže, usposabljanje, uvajanje in svetovanje. Poleg tega se lahko ta del poveže z ukrepi, ki spodbujajo predtržno oddajanje javnih naročil in naročil inovativnih rešitev.

Z enotno podporo, izvajanjem in spremljanjem instrumenta za MSP v okviru programa Obzorje 2020 bo malim in srednje velikim podjetjem zagotovljen preprost dostop. Da se pospeši učinek podpore, se v okviru obstoječih mrež za podpiranje MSP,
  kot so Evropska podjetniška mreža in drugi ponudniki storitvenih inovacij
  , oblikuje mentorski program za MSP, ki so upravičenci.
  Poleg tega bodo raziskane povezave z ustreznimi nacionalnimi in/ali regionalnimi posredniki, da se tako zagotovi učinkovito izvajanje mentorskega programa.

Da se spodbudijo in spremljajo posebni ukrepi za MSP, določeni v Obzorju 2020, bo ustanovljen namenski organ, ki ga bodo sestavljale zainteresirane strani in strokovnjaki s področja raziskav in inovacij MSP.

3.2.   Posebna podpora

3.2.1.   Podpora za raziskovalno intenzivnejša MSP

Poseben ukrep bo spodbujal
  nadnacionalno
  tržno usmerjene inovacije MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem. Namenjen je raziskovalno intenzivnim MSP
  v katerem koli sektorju, ki mora
  dokazati tudi svojo sposobnost za tržno izkoriščanje rezultatov projektov.

Ukrep bo obsegal celotno področje znanosti in tehnologije v skladu s pristopom od spodaj navzgor, da se
  bodo izpolnile potrebe
  MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem.

Ukrep se bo izvajal s pobudo po členu 185 PDEU, ki temelji na skupnem programu Eurostars, ki bo po vmesnem ocenjevanju ponovno usmerjen.

3.2.2.   Krepitev inovacijskih zmogljivosti MSP

Podpirale se bodo
  nadnacionalne
  dejavnosti, s katerimi se v okviru programa Obzorje 2020 izvajajo in dopolnjujejo posebni ukrepi, zlasti za krepitev inovacijskih zmogljivosti MSP. Med dejavnosti lahko spadajo ozaveščanje, obveščanje in razširjanje informacij, usposabljanje in ukrepi za mobilnost, povezovanje v mreže in izmenjava najboljših praks, razvoj visokokakovostnih podpornih mehanizmov in storitev za inovacije z veliko dodano vrednostjo Unije za MSP (npr. upravljanje intelektualne lastnine in inovacij, prenos znanja, inovativna uporaba IKT in e-znanje v malih in srednje velikih podjetjih) ter pomoč MSP, da se pri raziskavah in inovacijah povežejo partnerji iz celotne Unije, kar jim bo omogočalo, da vanje vključijo tehnologije in razvijejo inovacijske zmogljivosti. Posredniške organizacije, ki zastopajo skupine inovativnih MSP, se pozivajo k izvajanju medsektorskih in medregionalnih inovacijskih dejavnosti z MSP, ki imajo vzajemno okrepljene sposobnosti, da bi se razvile nove industrijske verige ustvarjanja vrednosti.

Te dejavnosti so po potrebi usklajene s podobnimi nacionalnimi ukrepi. Predvideno je tesno sodelovanje z mrežo nacionalnih kontaktnih točk.
   V okviru nacionalnih in regionalnih inovacijskih strategij za pametno specializacijo se bodo spodbujale sinergije s kohezijsko politiko Unije.

Načrtovana je močna povezava z mrežo Enterprise Europe Network (v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP),
  ki naj bi zagotovila usklajevanje z nacionalnimi kontaktnimi točkami
  . Podpora lahko sega od izboljšanih informacij in svetovalnih storitev z mentorstvom, svetovanjem in iskanjem partnerjev za MSP, ki želijo razviti čezmejne inovacijske projekte, vse do zagotavljanja podpornih inovacijskih storitev. To bo utrdilo pristop „vse na enem mestu“, ki je značilen za podporo MSP v okviru mreže Enterprise Europe Network, saj je mreža močno prisotna že na regionalni in lokalni ravni.

3.2.3.   Podpora tržno naravnanih inovacij

To bo spodbudilo
  nadnacionalne,
  tržno naravnane inovacije, da se inovacijske zmogljivosti
  MSP
  izboljšajo tako, da se izboljšajo okvirni pogoji za inovacije ter odpravijo posebne ovire, ki preprečujejo rast inovativnih ▌MSP ▌s potencialom za hitro rast. Prav tako se podpirajo posebne storitve za spodbujanje inovacij (npr. uporaba intelektualne lastnine, mrež za javno oddajanje naročil, podpiranje uradov za prenos tehnologije, strateško načrtovanje) ter pregledi javnih inovacijskih politik.

DEL III

DRUŽBENI IZZIVI

1.   ZDRAVJE, DEMOGRAFSKE SPREMEMBE IN DOBRO POČUTJE

Učinkovito zdravstveno varstvo, podprto s trdnimi dokazi, preprečuje bolezni,
  prispeva k dobremu počutju in omejevanju stroškov
  .
  Zdravstveno varstvo, aktivno staranje,
  dobro počutje in ▌preprečevanje bolezni sta prav tako odvisna od razumevanja zdravstvenih dejavnikov, učinkovitih preventivnih orodij, npr. cepiv, učinkovitega spremljanja zdravja, nadzora bolezni ter pripravljenosti nanjo ter učinkovitih preventivnih programov.

Uspešna prizadevanja za preprečevanje,
  zgodnje odkrivanje,
  obvladovanje in zdravljenje bolezni, invalidnosti
  , slabotnosti
  in omejene funkcionalnosti sloni na temeljnem poznavanju vzrokov, procesov in vplivov, pa tudi dejavnikov, na katerih temeljita dobro zdravje in dobro počutje.
  Zaradi boljšega razumevanja zdravja in bolezni bo treba vzpostaviti tesno povezavo med temeljnimi, kliničnimi, epidemiološkimi in družbeno-ekonomskimi raziskavami.
  Učinkovita izmenjava podatkov in povezovanje teh podatkov z realnimi obsežnimi kohortnimi študijami sta prav tako bistvenega pomena, kot je prenos raziskav v klinično prakso, zlasti s kliničnimi študijami.

Prilagoditev novim zahtevam
  za zdravstveni sektor in sektor oskrbe
  zaradi staranja prebivalstva pomeni družbeni izziv
  . Če naj bi se učinkovito zdravstvo in oskrba ohranila pri vseh starostnih skupinah, si je treba prizadevati za boljše
  in hitrejše
  odločanje o preprečevanju in zdravljenju, da se opredeli in podpre razširjanje najboljše prakse v zdravstveno-varstvenem sektorju
  , poveča ozaveščenost
  ter
  se podpre
  celostna oskrba.
  Boljše razumevanje procesa staranja in preprečevanje s starostjo povezanih bolezni sta temelj za to, da evropski državljani ostanejo zdravi in aktivni vse življenje. Enako pomembna je široka uporaba
  tehnoloških, organizacijskih in socialnih inovacij, ki starejšim
  , kroničnim bolnikom in invalidom
  omogočajo, da ostanejo aktivni in neodvisni. To bo izboljšalo fizično, socialno in duševno počutje ter ga podaljšalo.

Program bi moral v ustreznih dejavnostih obravnavati kronična stanja in bolezni, ki med drugim vključujejo: bolezni srca in ožilja, raka, presnovne bolezni in dejavnike tveganja, vključno s sladkorno boleznijo, kronično bolečino, nevrološke in nevrodegenerativne motnje, motnje duševnega zdravja in zdravstvene motnje zaradi uživanja psihoaktivnih snovi, redke bolezni, prekomerno težo in debelost, avtoimunske bolezni, revmatična in kostno-mišična obolenja ter različne bolezni, ki prizadenejo posamezne organe, pa tudi akutna stanja in različne funkcionalne omejitve. Obravnavati bi moral tudi nalezljive bolezni, ki med drugim vključujejo HIV/AIDS, tuberkulozo in malarijo, zapostavljene bolezni in bolezni, povezane z revščino, ter bolezni, ki jih prenašajo živali, nove epidemije, pa tudi nevarnost večanja protimikrobne odpornosti ter poklicne bolezni in bolezni, povezane z delom.

Z razvijanjem posamezniku prilagojene medicine naj bi bili upoštevani preventivni in terapevtski pristopi k pacientovim potrebam, vendar mora tovrstna medicina temeljiti na zgodnjem odkrivanju bolezni.

Vse te dejavnosti se bodo izvajale tako, da se bo podpora dodeljevala v celotnem ciklu raziskav in inovacij, s čimer se bo krepila konkurenčnost industrij s sedežem v Evropi in razvijale nove tržne priložnosti.
  Podpora bo namenjena translacijskim pristopom, ki združujejo več korakov inovacijskega procesa v sektorju zdravstvenega varstva.

Posebne dejavnosti so opisane v nadaljevanju.

1.1.   
  Razumevanje zdravja, dobrega počutja in bolezni

1.1.1.
     Razumevanje zdravstvenih dejavnikov, izboljšanje zdravstvenega varstva in preprečevanje bolezni

Boljše razumevanje zdravstvenih dejavnikov je nujno, da se postavijo temelji za učinkovito zdravstveno varstvo in preprečevanje bolezni, pri čemer bodo razviti tudi celoviti kazalniki zdravja in dobrega počutja v Uniji
  na podlagi obstoječih podatkovnih virov in sistemov kazalnikov
  . Preučevali se bodo okoljski, vedenjski (vključno z življenjskim slogom),
  psihološki, organizacijski, kulturni,
  družbeno-ekonomski
  , biološki
  in genetski dejavniki v najširšem smislu. Sem spadajo tudi dolgoročne kohortne študije in njihova povezanost s podatki, pridobljenimi s študijami „-omik
  “, sistemsko biomedicino, vključno z ustrezno uporabo sistemske biologije,
  in drugimi metodami.

Zlasti za boljše razumevanje okolja kot zdravstvenega dejavnika
  bo potreben meddisciplinaren pristop, ki med drugim povezuje molekularnobiološke, epidemiološke in toksikološke pristope, pomembne za človeka, in z njim pridobljene podatke za raziskovanje delovanja različnih kemikalij, istočasne izpostavljenosti onesnaževalom ter drugih z okoljem in podnebjem povezanih dejavnikov stresa; za izvajanje integriranih toksikoloških preskusov ter iskanje alternativ za poskuse na živalih
  . Potrebni so inovativni pristopi za ocenjevanje izpostavljenosti, pri katerih se uporabljajo biološki označevalci nove generacije, ki temeljijo na „-omikah“ in epigenetiki, biološko spremljanje ljudi ter individualne ocene izpostavljenosti in modeliranja za razumevanje kombiniranih, kumulativnih in nastajajočih izpostavljenosti ter pri katerih se upoštevajo družbeno-gospodarski
  , kulturni, poklicni, psihološki
  in vedenjski dejavniki. Podpiral se bo boljši dostop do okoljskih podatkov z uporabo naprednih informacijskih sistemov.

Na ta način se lahko ocenijo obstoječe in načrtovane politike in programi ter zagotovi politična podpora. Podobno se lahko razvijejo boljša vedenjska terapija ter preventivni in izobraževalni programi, vključno s tistimi za boljšo zdravstveno pismenost o prehrani,
  telesni dejavnosti,
  cepljenju in drugih ukrepih osnovne oskrbe.

1.1.2.
     Razumevanje bolezni

Izboljšati je treba razumevanje zdravja in bolezni
  v celotnem ciklu človekovega življenja
  , da se lahko razvijejo novi in boljši ukrepi za preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje
  in rehabilitacij
  o. Meddisciplinarne
  , temeljne in
  translacijske raziskave o patofiziologiji bolezni so bistvenega pomena za boljše razumevanje vseh vidikov bolezenskih procesov, vključno z novo določitvijo mej med normalnimi variacijami in samo boleznijo na osnovi molekularnih podatkov, ter za potrjevanje in uporabo rezultatov raziskav v klinični praksi.

Podporne raziskave bodo zajemale in spodbujale razvoj in uporabo novih orodij in pristopov za pridobivanje biomedicinskih podatkov, med drugim
  bioslikanja,
  „-omik“, pristopov z veliko prebojnostjo in sistemskomedicinskih pristopov. Za te dejavnosti bo potrebna tesna povezanost med temeljnimi in kliničnimi raziskavami ter z dolgoročnimi kohortnimi študijami (in ustreznih raziskovalnih področij), kot je opisano zgoraj. Za standardizacijo, skladiščenje, delitev in dostop do podatkov, ki so bistveni za povečanje njihove uporabnosti in spodbujanje bolj inovativnih in učinkovitih načinov za analiziranje in združevanje podatkovnih nizov, bo potrebna tudi tesna povezanost z raziskovalnimi in medicinskimi infrastrukturami (zbirkami podatkov, biobankami itd.).

1.1.3.
     
  Izboljšanje spremljanja in pripravljenosti

Človeštvo ogrožajo nove in nastajajoče okužbe, vključno s tistimi, ki jih povzročajo zoonoze, pa tudi tistimi, ki nastajajo zaradi odpornosti obstoječih povzročiteljev bolezni na zdravila ter drugih neposrednih in posrednih posledic podnebnih sprememb in mednarodnega gibanja ljudi. Za modeliranje epidemij in učinkovit odziv na pandemije so potrebne nove ali boljše metode za spremljanje, diagnosticiranje, mreže za zgodnje opozarjanje, organizacijo zdravstvenih storitev ter kampanje za pripravljenost, pa tudi prizadevanja za ohranitev in okrepitev zmogljivosti za boj proti nalezljivim boleznim, odpornim na zdravila.

1.2.
     
  Preprečevanje bolezni

1.2.1.
     
  Razvoj učinkovitih preventivnih in presejalnih programov ter boljša ocena dovzetnosti za bolezni

Razvoj preventivnih in presejalnih programov je odvisen od določanja bioloških označevalcev tveganja in začetka bolezni (vključno s funkcionalnimi in vedenjskimi), oblikovani pa bi morali biti na podlagi mednarodno sprejetih meril. Pred njihovo uporabo pa je treba presejalne metode in programe preskusiti in potrditi. Pridobiti bi bilo treba znanje in razviti metode za prepoznavanje posameznikov in populacij, pri katerih obstaja klinično relevantno povečano tveganje za bolezen. Določitev posameznikov in populacij, za katere obstaja visoko tveganje bolezni, bo omogočila razvoj individualnih, stratificiranih in skupnih strategij za uspešno in stroškovno učinkovito preprečevanje bolezni.

1.2.2.
     
  Izboljšanje diagnoz


  in prognoz

Zdravje, bolezni in razvoje bolezni v celotnem življenjskem ciklu je treba bolje razumeti, da se razvijejo nove in učinkovitejše diagnostike
  in teranostike
  . Razvite bodo nove in obstoječe
  metode,
  tehnologije
  in orodja
  , ki naj bi z zgodnejšo in natančnejšo diagnozo
  in prognozo
  ter
  dostopnim in
  pacientu prilagojenim zdravljenjem bistveno izboljšale rezultate pri posameznih boleznih.

1.2.3.
     
  Razvoj boljših preventivnih in terapevtskih cepiv

Razviti je treba učinkovitejše preventivne in terapevtske posege in cepiva ter na dokazih temelječe programe cepljenja za širši razpon bolezni, vključno z boleznimi, povezanimi z revščino, kot so HIV/AIDS, tuberkuloza, malarija in zapostavljene nalezljive bolezni, pa tudi za druge hude bolezni. Zato je treba boljše razumeti bolezni in bolezenske procese ter s tem povezane epidemije ter opraviti klinične preskuse in s tem povezane študije.

1.3.
     Zdravljenje in obvladovanje bolezni

1.3.1.
     
  Zdravljenje bolezni, vključno z razvojem regenerativne medicine

Izboljšati je treba medsektorske podporne tehnologije za zdravila
  , bioterapije
  , cepiva in druge terapevtske pristope, vključno s presajanjem organov,
  kirurgijo,
  gensko in celično terapijo
  ter jedrsko medicino,
  izboljšati razvoj zdravil in cepiv (vključno z alternativnimi metodami, ki bi zamenjale klasično testiranje varnosti in učinkovitosti, na primer z razvojem novih metod), razviti pristope za regenerativno medicino, vključno s pristopi, ki temeljijo na izvornih celicah, razviti
  nova biološka zdravila, vključno s terapevtskimi cepivi
  ,
  razviti
  boljše medicinske in podporne pripomočke in sisteme,
  izboljšati paliativne terapije,
  ohraniti in povečati sposobnosti za boj proti ▌boleznim in sprejemanje zdravstvenih ukrepov, ki so odvisni od razpoložljivosti učinkovitih
  in varnih
  protimikrobnih zdravil in razviti celovite pristope za zdravljenje spremljevalnih bolezenskih simptomov pri vseh starostih ter preprečiti preveliko porabo zdravil. Te izboljšave bodo olajšale razvoj novih, bolj učinkovitih, uspešnih, trajnih in
  posamezniku prilagojenih
  metod za zdravljenje bolezni ter upravljanje invalidnosti
  in slabotnosti, vključno z naprednimi terapijami in celičnimi terapijami za zdravljenje kroničnih bolezni
  .

1.3.2.
     Prenos znanja v klinično prakso in skalirni inovacijski ukrepi

Podpirali se bodo klinični preskusi
  , ki so pomembni za to, da
  se biomedicinsko znanje pri pacientu prenese v uporabo, ter izboljšanje njihove prakse. Sem spadajo razvoj boljših metod, da se pri poskusih zagotovi osredotočenost na ustrezne skupine prebivalstva, vključno s tistimi, ki so istočasno zboleli za drugimi bolezni in/ali se že zdravijo, primerljiva določitev učinkovitosti posegov in rešitev ter okrepljena uporaba zbirk podatkov in elektronskih zdravstvenih kartonov kot virov podatkov za poskuse in prenos znanja.
  Podpiral se bo predklinični in/ali klinični razvoj določenih zdravil sirot.
  Podpiral se bo tudi prenos drugih vrst ukrepov, npr. ukrepov za neodvisno življenje, v resnično svetovno okolje.

▌

1.4.
     
  Aktivno staranje in skrb za zdravje

1.4.1.
     Aktivno staranje ter neodvisno in samostojno življenje

Za stroškovno učinkovite ter uporabnikom prijazne rešitve za pomoč pri aktivnem in neodvisnem vsakdanjem življenju (doma, na delovnem mestu
  , na javnih mestih
  itd.) starajočega se prebivalstva in invalidov so potrebne večdisciplinarne napredne in uporabne raziskave in inovacije v 
  družbeno-ekonomskih,
  vedenjskih, gerontoloških, digitalnih in drugih znanostih
  , ki upoštevajo razlike med spoloma
  . To velja za različna okolja, tehnologije, sisteme in storitve, ki izboljšujejo kakovost življenja in človeške funkcije, vključno z mobilnostjo, pametnimi prilagojenimi podpornimi tehnologijami, storitveno in socialno robotiko ter podpornim okoljem. Podpirali se bodo raziskovalni in inovacijski pilotni projekti, pri katerih se ocenjujeta izvajanje in širša uporabo rešitev.
  Poudarek bo na sodelovanju končnih uporabnikov, uporabniških skupnosti in formalnih/neformalnih skrbnikov.

1.4.2.
     
  Ozaveščanje

  in usposabljanje posameznikov, da sami skrbijo za svoje zdravje

Usposabljanje posameznikov, da lahko izboljšajo svoje zdravje in sami skrbijo zanj vse življenje, bo pripomoglo
  k stroškovno učinkovitejšim zdravstvenim sistemom
  , saj se lahko kronične bolezni zdravijo zunaj zdravstvenih ustanov. Za to bodo potrebne raziskave družbeno-ekonomskih dejavnikov, kulturnih vrednot, vedenjskih in družbenih modelov, odnosov in pričakovanj v zvezi z osebnimi zdravstvenimi tehnologijami, mobilnimi in/ali prenosnimi orodji, novimi diagnostičnimi postopki
  , senzorji in napravami za spremljanje
  in prilagojenimi storitvami
  , med drugim z orodji, ki temeljijo na nanomedicini,
  s katerimi se spodbujajo zdrav način življenja, dobro počutje,
  duševno zdravje,
  samopomoč, boljša povezanost med državljani in zdravstvenim sistemom, prilagojeni programi za obvladovanje bolezni in invalidnosti
  , med drugim za večjo samostojnost pacientov,
  ter podpora infrastrukturam znanja.
  Rešitve se bodo razvijale in preizkušale z uporabo odprtih inovativnih platform, kot so obsežni demonstratorji za socialne in storitvene inovacije.

1.5.
     
  Metode in podatki

1.5.1.
     
  Izboljšanje informacij o zdravju in boljša uporaba podatkov o zdravju

Podpora bo namenjena tudi povezovanju infrastruktur, informacijskih struktur in virov (vključno s tistimi iz kohortnih študij, protokolov, zbirk podatkov, kazalnikov, anket o zdravstvenih pregledih itd.) ter standardizaciji, interoperabilnosti, shranjevanju in izmenjavi podatkov ter dostopu do njih, da se bo omogočilo trajno in dolgoročno ter ustrezno izkoriščanje teh podatkov. Pozornost bi bilo treba nameniti obdelavi podatkov, upravljanju znanja, modeliranju, vizualizaciji, varnosti IKT in vprašanjem, povezanim z zasebnostjo. Izboljšati je treba zlasti razpoložljivost informacij in podatkov o negativnih rezultatih in neželenih učinkih zdravljenja.

1.5.2.
     
  Izboljšanje znanstvenih orodij in metod v podporo oblikovanju politik in regulativnih potreb

Podpreti je treba raziskave ter razvoj, povezovanje in uporabo znanstvenih orodij, metod in statističnih podatkov za hitro, točno in napovedno ocenjevanje varnosti, učinkovitosti in kakovosti zdravstvenih posegov in tehnologij, vključno z novimi zdravili, biološkimi zdravili, naprednimi terapijami in medicinskimi pripomočki. To je zlasti pomembno za nov razvoj na področjih, kot so biološka zdravila, cepiva, protimikrobna sredstva, celične/tkivne in genske terapije, organi in presajanje organov, specializirana proizvodnja, biobanke, novi medicinski pripomočki, kombinirani izdelki, diagnostični/terapevtski postopki, gensko testiranje, interoperabilnost in e-zdravje, vključno z vidiki zasebnosti. Podpirati je treba tudi razvoj metodologij za ocenjevanje tveganja, okvirov za skladnost, pristope glede preskusov ter strategije, povezane z okoljem in zdravjem. Prav tako je treba podpirati razvoj ustreznih metod za lažje ocenjevanje etičnih vidikov na zgoraj navedenih področjih.

1.5.3.
     
  Uporaba in-silico medicine za boljše obvladovanje in napovedovanje bolezni

Zdravstveni sistemi, ki temeljijo na računalniških simulacijah, v katerih so uporabljeni posebni podatki o pacientih, ter na sistemskomedicinskih pristopih in fiziološkem modeliranju, se lahko uporabljajo za napovedovanje dovzetnosti za bolezni, njenega razvoja in verjetnosti uspešnega zdravljenja. Modelno podprta simulacija se lahko uporablja v podporo kliničnim preskusom, predvidljivosti odziva na zdravljenje ter personalizacijo in optimizacijo zdravljenja.

1.6.
     
  Zagotavljanje zdravstvenega varstva in celostna oskrba

1.6.1.
     Spodbujanje celostne oskrbe

Spodbujanje obvladovanja kroničnih bolezni
  , vključno z invalidnimi pacienti,
  zunaj zdravstvenih ustanov je odvisno tudi od okrepljenega sodelovanja med ponudniki zdravstvenega in socialnega varstva oziroma neformalne oskrbe. Podpirale se bodo raziskave in inovativne aplikacije za odločanje na podlagi porazdeljenih podatkov
  o fizičnem in duševnem zdravju, vključno s psihosocialnimi vidiki,
  in za zagotavljanje dokazov za obsežno uporabo in trženje novih rešitev, vključno z interoperabilnimi elektronskimi zdravstvenimi storitvami in oskrbo na daljavo. Prav tako se bodo
  zlasti glede na demografske spremembe
  podpirale raziskave in inovacije, s katerimi bo mogoče izboljšati organizacijo dolgoročne oskrbe, pa tudi inovacije v zvezi s politiko in upravljanjem.
  Uveljavljanje novih in celostnih rešitev glede oskrbe je namenjeno krepitvi vloge posameznikov in obstoječih zmogljivosti ter je osredotočeno na kompenzacijo pomanjkljivosti.

1.6.2

  .   Izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenega

  varstva

  in zmanjšanje neenakosti z odločanjem na podlagi dokazov in širjenjem najboljše prakse ter inovativnih tehnologij in pristopov

Podpreti je treba razvoj
  sistemskega pristopa k ocenjevanju
  zdravstvenih tehnologij in zdravstvene ekonomike
  ter zbiranje dokazov, širjenje najboljše prakse in inovativne tehnologije in pristope
  v zdravstvenem sektorju, vključno z informacijsko-komunikacijskimi tehnologijami in aplikacijami e-zdravja. Podpirale se bodo primerjalne analize reform javnih zdravstvenih sistemov v Evropi in tretjih državah ter ocene njihovih srednjeročnih in dolgoročnih gospodarskih in družbenih vplivov. Prav tako se bodo podpirale analize prihodnjih potreb po številu zdravstvenega osebja in potrebnih znanj v zvezi z novimi načini oskrbe. Podpirale se bodo raziskave o razvoju neenakosti na področju zdravja in njihovem medsebojnem vplivu z drugimi gospodarskimi in socialnimi neenakostmi ter o učinkovitosti politik, katerih cilj je zmanjšanje teh razlik v Evropi in zunaj nje. Naposled je treba podpreti tudi ocenjevanje rešitev za varnost pacientov in sistemov zagotavljanja kakovosti, vključno z vlogo pacientov pri varni oskrbi in kakovosti oskrbe.

1.7.
     Posebni izvedbeni vidiki

Izvajanje programa bo vključevalo podporo za prenos znanja in tehnologij ter druge oblike širjenja, obsežne pilotne in predstavitvene dejavnosti ter standardizacijo. Na ta način se bo pospešilo tržno uvajanje izdelkov in storitev ter se bodo potrdile obsežne rešitve za Evropo in zunaj nje. Takšni ukrepi ne bodo le podpirali evropske industrijske konkurenčnosti in sodelovanje inovativnih malih in srednjih podjetij, temveč bo potrebna tudi dejavna vloga vseh zainteresiranih strani. Poskušale se bodo vzpostaviti sinergije z drugimi ustreznimi programi in dejavnostmi, javnimi in zasebnimi, na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni. Zlasti se bodo poskušale vzpostaviti sinergije z dejavnostmi, razvitimi v okviru programa Zdravje za rast.

Znanstveni odbor za zdravje bo v znanost usmerjena platforma zainteresiranih strani, ki bo pripravljala znanstvena mnenja v zvezi s tem družbenim izzivom. Odbor bo zagotovil celovito znanstveno usmerjeno analizo ovir in priložnosti za raziskave in inovacije, povezanih s tem družbenim izzivom, ter bo prispeval k opredelitvi prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij ter spodbujal k udeležbi znanstvene skupnosti iz vse EU. Prek dejavnega sodelovanja z zainteresiranimi stranmi bo prispeval h krepitvi zmogljivosti ter spodbujanju izmenjave znanja in tesnejšega sodelovanja na tem področju po vsej Uniji.

Preučili bi lahko možnost podpore za ustrezne pobude skupnega načrtovanja programov in ustrezna javno-javna in javno-zasebna partnerstva.

Vzpostavljene bodo tudi primerne povezave z ukrepi ustreznih evropskih inovacijskih partnerstev in ustreznimi vidiki raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform.

2.   PREHRANSKA VARNOST, TRAJNOSTNO KMETIJSTVO IN GOZDARSTVO, MORSKE IN POMORSKE RAZISKAVE TER BIOGOSPODARSTVO

2.1.   Trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo

Potrebni so ustrezno znanje, orodja, storitve in inovacije, da se podprejo produktivnejši,
  okolju bolj prijazni,
  z viri učinkovitejši in odpornejši kmetijski in gozdarski sistemi, ki zagotavljajo dovolj hrane, krme, biomase in drugih surovin ter ekosistemske storitve, obenem pa
  varujejo biotsko raznovrstnost in
  podpirajo razvoj gospodarskih zmožnosti preživetja podeželskega prebivalstva. Z raziskavami in inovacijami se bodo zagotovile možnosti za vključitev kmetijskih in okoljskih ciljev v trajnostno proizvodnjo, s čimer se povečujeta produktivnost kmetijstva in njegova učinkovitost z viri
  , vključno z učinkovito rabo vode
  ,
  povečuje varnost živinoreje in pridelave rastlin,
  zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov zaradi kmetijstva,
  nastajanje odpadkov,
  izpiranje hranil
  in drugih kemičnih sredstev
  iz obdelovane zemlje v kopensko in vodno okolje, odvisnost od mednarodnega uvoza rastlinskih beljakovin v Evropo, povečuje pa se
  raznolikost
  v primarnih proizvodnih sistemih
  ter se spodbuja obnovitev biotske raznovrstnosti
  .

2.1.1.   Povečanje učinkovitosti proizvodnje in obvladovanje posledic podnebnih sprememb ob zagotavljanju vzdržnosti in odpornosti

Z dejavnostmi se bosta povečali produktivnost ter sposobnost prilagajanja rastlin, živali in proizvodnih sistemov pri obvladovanju hitro spreminjajočih se okoljskih in podnebnih razmer ter vse redkejših naravnih virov. Iz tega izhajajoče inovacije bodo podlaga za prehod na gospodarstvo z nizko porabo energije, nizkimi emisijami in malo odpadki
  ter manjšim povpraševanjem po naravnih virih
  v celotni dobavni verigi hrane in krme. Poleg tega, da prispevajo k prehranski varnosti, bodo ustvarile nove možnosti za uporabo biomase in stranskih proizvodov iz kmetijstva▌ v raznovrstnih uporabah v neprehrambene namene.

Za izboljšano delovanje rastlin, živali, mikroorganizmov se bodo iskali večdisciplinarni pristopi, hkrati pa zagotovila učinkovita uporaba virov (vode,
  tal, prsti,
  hranilnih snovi, energije
  in drugih vhodnih materialov
  ) in ekološka celovitost podeželskih območij. Poudarek bo na integriranih in raznovrstnih proizvodnih sistemih in agronomskih praksah, vključno z uporabo preciznih tehnologij in pristopov za ekološko okrepitev v korist konvencionalnega in ekološkega kmetijstva.
  Z novimi oblikami kmetijstva, hortikulture in gozdarstva v mestnih in primestnih območjih se bo spodbujal tudi razvoj bolj zelenih mestnih območij. Te se bodo obravnavale s preučevanjem novih zahtev za značilnosti rastlin, tehnik gojenja, tehnologij, trženja in mestnega projektiranja v povezavi s zdravjem ljudi in dobrim počutjem, okoljem in podnebnimi spremembami.
  Genetsko izboljšanje rastlin in živali v smislu lastnosti prilagajanja
  , zdravja
  in produktivnosti bo temeljilo na vseh
  ustreznih
  pristopih konvencionalne in sodobne vzreje ter
  ohranjanju in
  boljši uporabi genskih virov. Ustrezna pozornost bo namenjena upravljanju tal za povečanje
  donosnosti
  pridelkov.
  Ob upoštevanju splošnega cilja, da se zagotovi pridelava visokokakovostne in varne hrane, se bo spodbujalo zdravje rastlin in živali. Dejavnosti v zvezi z zdravjem in varstvom rastlin bodo izboljšale znanje in podprle razvoj celostnih okolju prijaznih strategij varstva rastlin pred škodljivci, izdelkov in sredstev za preprečevanje vnosa patogenov, obvladovanje škodljivcev in bolezni ter zmanjšanje izgub pred spravilom pridelka in po njem. Na področju zdravja živali se bodo spodbujale
  strategije za izkoreninjenje
  ali učinkovito obvladovanje
  bolezni, vključno z zoonozami,
  in raziskave
  o protimikrobni odpornosti.
  Okrepljeni bodo celostni ukrepi za obvladovanje bolezni, zajedavcev in škodljivcev, in sicer od boljšega razumevanja interakcij med gostiteljem in patogenom do spremljanja, diagnosticiranja in zdravljenja.
  Preučevanje učinkov praks o dobrem počutju živali bo pripomoglo reševati družbene probleme. Navedena področja bodo podpirale temeljne raziskave, v katerih bodo obravnavana ustrezna biološka vprašanja ter podprta razvoj in izvajanje politik Unije
  , ter ustrezne ocene njihovega gospodarskega in tržnega potenciala
  .

2.1.2.   Zagotavljanje ekosistemskih storitev in javnih dobrin

Kmetijstvo in gozdarstvo sta edinstvena sistema, ki poleg tržnih proizvodov zagotavljata tudi širše družbene javne dobrine (vključno s kulturno in rekreacijsko vrednostjo) in pomembne ekološke storitve, kot so funkcionalna ter biotska raznovrstnost na kraju samem, opraševanje,
  shranjevanje in
  urejanje voda
  , funkcije tal
  , urejanje krajine, zmanjševanje erozije
  , odpornost proti poplavam in sušam
  ter sekvestracija ogljika/zmanjševanje toplogrednih plinov. Raziskovalne dejavnosti
  bodo prispevale k boljšemu razumevanju zapletene interakcije med sistemi primarne proizvodnje in ekosistemskimi storitvami in
  bodo podpirale zagotavljanje javnih dobrin in storitev tako, da se bodo zagotovile rešitve za upravljanje, orodja za podporo pri odločanju ter ocena njihove tržne in netržne vrednosti. Med posebna vprašanja, ki jih je treba obravnavati, spada opredelitev
  podeželskih in (pri-)mestnih
  kmetijskih/gozdnih sistemov in vzorcev krajine, za katere je verjetno, da bodo te cilje dosegli. S spremembami v aktivnem upravljanju kmetijskih sistemov, npr. z uporabo tehnologij in novih praks, se bosta izboljšala zmanjševanje toplogrednih plinov in sposobnost prilagajanja kmetijskega sektorja na škodljive posledice podnebnih sprememb.

2.1.3.   Krepitev vloge podeželskih območij, podpora politik in podeželskih inovacij

V podeželskih skupnostih bodo razvojne možnosti uresničene s krepitvijo njihove sposobnosti za primarno proizvodnjo in zagotavljanjem ekosistemskih storitev ter odpiranjem možnosti za proizvodnjo novih in raznovrstnih proizvodov (
  med drugim
  hrane, krme, materialov, energije), ki pokrivajo naraščajoče povpraševanje po kratkih nizkoogljičnih verigah. Potrebne so socialno-ekonomske raziskave
  ter znanstvene in družbene študije
  skupaj z razvojem novih konceptov in institucionalnimi novostmi, da se zagotovi kohezija podeželskih območij ter prepreči gospodarska in socialna izključenost, spodbudi diverzifikacija gospodarskih dejavnosti (vključno s storitvenim sektorjem), zagotovijo ustrezni odnosi med podeželskimi in mestnimi območji ter olajšajo izmenjava, predstavitev, inovacije in širjenje znanja in spodbuja participativno gospodarjenje z viri. Poleg tega je treba preučiti načine, s katerimi bi lahko javne dobrine v podeželskih območjih pretvorili v lokalne/regionalne socialno-ekonomske koristi. Potrebe po inovacijah, določene na regionalni in lokalni ravni, bodo dopolnjene z medsektorskimi raziskovalnimi ukrepi na
  mednarodni,
  medregionalni in evropski ravni. Raziskovalni projekti bodo z zagotavljanjem potrebnih analitičnih orodij, kazalnikov,
  integriranih
  modelov in naprednih dejavnosti oblikovalcem politike in drugim akterjem pomagali pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju ustreznih strategij, politik in zakonodaje, ne samo na podeželju, ampak v celotnem biogospodarstvu. Hkrati so potrebna orodja in podatki za pravilno ocenjevanje morebitnih prednosti in slabosti različnih vrst uporabe virov (zemlje, vode,
  tal, hranilnih snovi, energije
  in drugih vhodnih materialov) ter proizvodov biogospodarstva. Po socialno-ekonomskih in primerjalnih merilih bodo obravnavani kmetijski/gozdarski sistemi in njihova trajnost.

2.1.4.
     
  Trajnostno gozdarstvo

Cilj je trajnostno zagotavljati proizvode na biološki osnovi, ekosisteme, storitve (vključno s storitvami, povezanimi z vodo in blažitvijo podnebnih sprememb) ter zadostne količine biomase ob ustreznem upoštevanju ekonomskih, ekoloških in socialnih vidikov gozdarstva, pa tudi regionalnih razlik. Na splošno bo cilj dejavnosti v gozdarskem sektorju spodbujati večfunkcionalne gozdove, ki imajo številne ekološke, gospodarske in družbene koristi. Dejavnosti bodo usmerjene v nadaljnji razvoj trajnostnih gozdarskih sistemov, ki lahko rešijo družbene izzive in zadostijo povpraševanju, vključno s potrebami lastnikov gozdov, z vzpostavitvijo večfunkcionalnih pristopov, ki bodo zadostili potrebi po pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ob upoštevanju podnebnih sprememb. Ti trajnostni gozdarski sistemi so ključni za okrepitev odpornosti gozdov in zaščito biotske raznovrstnosti ter potrebo po zadostitvi povečanega povpraševanja po biomasi. To bo treba podpreti z raziskavami na področju zdravja dreves, varstva gozdov in obnovitve po požarih.

2.2.   Trajnosten in konkurenčen agroživilski sektor za varno in zdravo prehrano

Obravnavati je treba potrebe potrošnikov po varni, zdravi,
  visokokakovostni
  in cenovno dostopni hrani, pri tem pa upoštevati učinke zaužite hrane ter proizvodnje živil in krme na zdravje ljudi,
  okolje
  in
  svetovne
  ekosisteme ▌. Obravnavane bodo prehranska in krmilna varnost ter varna oskrba z njimi, konkurenčnost evropske agroživilske industrije ter trajnost proizvodnje hrane, oskrbe
  in porabe
  , ki zajemajo celotno prehranjevalno verigo, ter s tem povezane storitve, bodisi konvencionalne ali ekološke, od primarne proizvodnje do porabe. Ta pristop bo prispeval k (a) doseganju varnosti hrane in zanesljive preskrbe z njo za vse Evropejce ter odpravo lakote v svetu (b) zmanjšanju bremena bolezni, povezanih s prehrano in živili, s spodbujanjem prehoda na zdravo in trajnostno prehrano prek izobraževanja potrošnikov in inovacij v 
  kmetijstvu
  in živilski industriji (c) zmanjševanju porabe vode in energije pri predelavi hrane, prevozu in distribuciji ter (d) zmanjšanju živilskih odpadkov za 50 % do leta 2030
  in (e) zagotavljanju velike pestrosti zdrave, visokokakovostne in varne hrane za vse
  .

2.2.1.   Ozaveščene odločitve potrošnikov

Obravnavale se bodo prednostna izbira potrošnikov, njihov odnos, potrebe, vedenje, življenjski slog
  , izobrazba in kulturna komponenta kakovosti hrane
  , okrepljena bo tudi komunikacija med potrošniki ter raziskovalno skupnostjo prehranske verige
  in njenimi zainteresiranimi stranmi
  , da se
  na splošno izboljša osveščenost javnosti o proizvodnji hrane in omogočijo
  ozaveščene odločitve, trajnostna
  in zdrava
  potrošnja in učinki na proizvodnjo, vključujočo rast in kakovost življenja, zlasti pri ranljivih skupinah. Družbene inovacije so odgovor na družbene izzive, z inovativnimi
  napovednimi
  modeli in metodami na področju varstva potrošnikov pa bodo zagotovljeni primerljivi podatki in ustvarjena podlaga za odzivanje na politične potrebe Unije.

2.2.2.   Zdrava ter varna živila in prehrana za vse

Obravnavane bodo prehranske potrebe,
  uravnotežena prehrana
  in vpliv živil na fiziološke funkcije ter fizično in duševno zmogljivost ter povezave med prehrano
  , demografskimi trendi (kot je staranje
  ) ter kroničnimi boleznimi in motnjami ▌. Določile se bodo prehrambene rešitve in inovacije, ki omogočajo izboljšanje zdravja in blaginje. Izvajali se bodo
  analiziranje,
  ocenjevanje, spremljanje, nadzorovanje ter sledenje kemične in mikrobne onesnaženosti hrane in krme, tveganj in izpostavljenosti
  ter alergenov
  v celotni dobavni verigi hrane, krme in pitne vode od proizvodnje in skladiščenja do predelave, pakiranja, distribucije, priprave in dostave ter domače priprave. Inovacije na področju varnosti hrane, izboljšana orodja
  za ocenjevanje tveganja in koristi ter
  obveščanje o tveganjih in izboljšani standardi varnosti hrane
  , ki se bodo izvajali v celotni prehranski verigi,
  bodo zagotovili večje zaupanje in varstvo potrošnikov v Evropi. Boljši svetovni standardi za varnost hrane bodo obenem pomagali okrepiti konkurenčnost evropske živilske industrije.

2.2.3.   Trajnostna in konkurenčna agroživilska industrija

Na vseh stopnjah proizvodne verige živil in krme, vključno s hrano, predelavo, pakiranjem, nadzorom nad predelavo, zmanjševanjem odpadkov, uporabo stranskih proizvodov in varno rabo oziroma odstranjevanjem živalskih stranskih proizvodov, se bodo obravnavale potrebe industrije prehrane in krme, da bi se lahko odzvali na družbene, okoljske, podnebne in gospodarske spremembe na lokalni in globalni ravni.
  Razvile se bodo inovativne in z viri učinkovite tehnologije in
  postopki ter raznovrstni, varni,
  zdravi,
  cenovno dostopni in visokokakovostni proizvodi
  , ki bodo podprti z znanstvenimi dokazi
  . To bo okrepilo inovacijski potencial evropske prehranske dobavne verige, izboljšalo njeno konkurenčnost, ustvarilo gospodarsko rast in zaposlovanje ter evropski živilski industriji omogočilo, da se prilagodi na spremembe. Drugi vidiki, ki bodo obravnavani, so sledljivost, logistika in storitve, družbeno-ekonomski
  in kulturni
  dejavniki
  , dobro počutje živali in druga etična vprašanja
  , odpornost živilske verige na okoljska in podnebna tveganja, omejitev negativnih učinkov živilske verige ter spreminjajoče se prehrane in proizvodnih sistemov na okolje.

2.3.   Sprostitev potenciala živih vodnih virov

Ena glavnih značilnosti živih vodnih virov je, da so obnovljivi in da njihovo trajnostno izkoriščanje temelji na poglobljenem razumevanju ter visoki stopnjo kakovosti in produktivnosti vodnih ekosistemov. Splošni cilj je
  gospodarjenje z živimi vodnimi viri
  , da se čim bolj povečajo družbene in gospodarske koristi/donosnost evropskih oceanov, morij
  in celinskih voda
  .

Zato je treba čim bolj povečati trajnostni prispevek ribištva in ribogojstva k prehranski varnosti v okviru svetovnega gospodarstva, zmanjšati veliko odvisnost Unije od uvoza morskih sadežev (približno 60 % skupne evropske porabe morske hrane je odvisne od uvoza, Unija pa je največji svetovni uvoznik ribiških proizvodov) ter podpirati morske
  in pomorske inovacije z biotehnologijami
  za spodbujanje
  pametne
  „modre“ rasti. V skladu s trenutnimi političnimi okviri
  , zlasti celostno pomorsko politiko in okvirno direktivo o morski strategiji,
  se bo z raziskovalnimi dejavnostmi podprl ekosistemski pristop pri gospodarjenju z naravnimi viri in njihovem
  izkoriščanju – pri čemer se omogoči trajnostna raba morskih dobrin in storitev –
  ter pri ustvarjanju „okolju prijaznejših“ zadevnih sektorjev. ▌

2.3.1.   Razvoj trajnostnega in okolju prijaznega ribištva

V skladu z novo skupno ribiško politiko, okvirno direktivo o morski strategiji in strategijo unije o biološki raznovrstnosti mora evropsko ribištvo postati bolj trajnostno, konkurenčno in okolju prijaznejše. Prehod na ekosistemski pristop pri upravljanju ribištva zahteva poglobljeno razumevanje morskih ekosistemov. Pridobljena bodo nova spoznanja, orodja in modeli za boljše razumevanje, kaj ohranja morske ekosisteme zdrave in produktivne, ter za predvidevanje, ocenjevanje in ublažitev učinka ribištva na morske ekosisteme (vključno z globokim morjem). Razvite bodo nove ribolovne strategije
  in tehnologije
  , ki družbi zagotavljajo storitve ter obenem ohranjajo zdrave morske ekosisteme. Ocenjene bodo družbeno-ekonomski učinki možnosti upravljanja. Prav tako bodo poleg novih orodij
  ocenjevanja in
  upravljanja za obvladovanje tveganj in negotovosti proučeni učinki okoljskih sprememb in prilagajanje nanje, vključno s podnebnimi spremembami. Z dejavnostmi se bodo podpirale raziskave o biologiji, genetiki in dinamiki populacij rib, vlogi glavnih vrst v ekosistemih, ribolovnih dejavnostih in njihovem nadzoru, vedenju ribiškega sektorja in njegovi prilagoditvi na nove trge (npr. na sistem okoljskega označevanja) ter vključevanju ribiške industrije v procese odločanja. Obravnavana bo tudi skupna uporaba pomorskega prostora za druge dejavnosti, zlasti na obalnem območju, in njen družbeno-ekonomski vpliv.

2.3.2.   Razvoj konkurenčne

  in okolju prijazne

  evropske akvakulture

Trajnostna
  akvakultura ima velik potencial za razvoj zdravih, varnih in konkurenčnih proizvodov, ki so prilagojeni potrebam in željam potrošnikov, ter za okoljske storitve (bioremediacija, upravljanje zemljišč in voda itd.) in proizvodnjo energije, vendar je ta potencial v Evropi treba izkoristiti v celoti. Pri vseh vidikih udomačitve ustaljenih vrst in diverzifikacije novih vrst se bodo izboljšali znanje in tehnologije, pri čemer se bodo upoštevali medsebojni učinki med akvakulturo in vodnimi ekosistemi
  , da bi se zmanjšal njen vpliv na okolje,
  učinki podnebnih sprememb in načini, kako se lahko sektor nanje prilagodi.
  Nadaljevanje raziskovalnih prizadevanj je še posebej potrebno v zvezi z zdravjem in boleznimi gojenih vodnih organizmov (vključno z orodji in metodami preprečevanja in blaženja), vprašanji prehranjevanja (vključno z razvojem alternativnih, posebej prilagojenih sestavin in krme za akvakulturo) ter v zvezi z razmnoževanjem in gojenjem, ki sta med največjimi ovirami za trajnostni razvoj evropske akvakulture.
  Inovacije se bodo spodbujale tudi pri trajnostnih proizvodnih sistemih v notranjosti, obalnih območjih in na morju.
  Prav tako se bodo upoštevale posebnosti najbolj oddaljenih evropskih regij.
  Pozornost bo namenjena tudi razumevanju družbenih in gospodarskih razsežnosti sektorja za podpiranje stroškovno in energetsko učinkovite proizvodnje, ki je usklajena s trgom in zahtevami potrošnikov, pri čemer bodo zagotovljene konkurenčnost in privlačne možnosti za vlagatelje in proizvajalce.

2.3.3.   Spodbujanje morskih

  in pomorskih

  inovacij z biotehnologijo

Več kot 90 % morske biotske raznovrstnosti ostaja neraziskane, kar ponuja velik potencial za odkrivanje novih vrst in aplikacij na področju morskih biotehnologij, ki naj bi ustvarile 10 % letne rasti v tem sektorju. Podpora se bo zagotovila za nadaljnje raziskovanje in izkoriščanje velikih možnosti, ki jih ponujata morska biotska raznovrstnost in vodna biomasa, da se omogočijo novi inovativni
  in trajnostni
  procesi, izdelki in storitve na trgih ter potencialna uporaba v sektorjih, vključno s kemično industrijo in industrijo materialov, farmacevtsko industrijo, ribištvom in akvakulturo, oskrbo z energijo ter kozmetično industrijo.

2.4.   Trajnostne in konkurenčne bioindustrije ter podpiranje razvoja evropskega biogospodarstva

Splošni cilj je pospešiti prehod evropske industrije s fosilnih goriv na trajnostno, z viri učinkovito industrijo z nizkimi emisijami ogljika. Raziskave in inovacije bodo sredstvo za zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv, obenem pa bodo prispevale k izpolnjevanju ciljev energetske in podnebne politike za leto 2020 (10 % pogonskih goriv iz obnovljivih virov energije in 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov). Po ocenah bi prehod na biološke surovine in biološke metode predelave prihranil do 2,5 milijarde ton ekvivalenta CO2 na leto do leta 2030, pri čemer bi se večkrat povečali trgi biosurovin in novih potrošniških izdelkov. Za izkoriščanje tega potenciala je potrebno vzpostaviti široko zbirko znanja in razviti ustrezne biotehnologije, pri čemer je poudarek predvsem na treh bistvenih prvinah: a) prehod s trenutnih postopkov na podlagi fosilnih goriv na z viri in energijo učinkovite biotehnološke postopke; b) vzpostavitev zanesljivih
  , trajnostnih
  in ustreznih dobavnih verig biomase
  , stranskih proizvodov
  in toka odpadkov ter široke mreže biorafinerij po vsej Evropi ter c) podpora razvoju trgov ekoloških proizvodov in postopkov
  , ob upoštevanju s tem povezanih tveganj in koristi
  . Prizadevalo se bo doseči sinergije s posebnim ciljem „Vodilni položaj pri omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“.

2.4.1.   Spodbujanje biogospodarstva za bioindustrije

Z raziskavami ter uporabo kopenskih in vodnih bioloških virov ob hkratnem zmanjšanju škodljivih vplivov na okolje
  in vodnega odtisa, denimo z vzpostavitvijo zaprtega kroga hranil, tudi med mestnimi območji in podeželjem,
  bo dosežen velik napredek k trajnostnim z viri gospodarnim industrijam z nizkimi emisijami ogljika. Preučiti je treba morebitne sporazumne rešitve med različnimi uporabami biomase.
  Dejavnosti bi morale biti usmerjene h konkurenčni neprehrambeni biomasi, poleg tega bi bilo treba obravnavati trajnost s tem povezanih sistemov rabe zemljišč.
  Cilj je razvoj bolj trajnostnih bioproizvodov in biološko aktivnih sestavin z novimi lastnostmi in funkcijami za industrijo in potrošnike. Ekonomska vrednost obnovljivih virov, bioloških odpadkov in stranskih proizvodov bo z novimi in z viri učinkovitimi postopki popolnoma izkoriščena
  , med drugim s preoblikovanjem bioloških odpadkov z mestnih območij v vhodne materiale za kmetijstvo
  .

2.4.2.   Razvoj integriranih biorafinerij

Podpirale se bodo dejavnosti za spodbujanje trajnostnih bioproizvodov, vmesnih produktov in biomase/biogoriv, s pretežnim poudarkom na piramidnem pristopu, pri čemer ima prednost proizvodnja izdelkov z visoko dodano vrednostjo. Razvite bodo tehnologije in strategije, s katerimi se bo zagotovila dobava surovin. S povečanjem vrst biomase za uporabo v drugi in tretji generaciji biorafinerij, vključno z gozdarstvom, biološkimi odpadki in industrijskimi stranskimi proizvodi, bodo preprečeni konflikti med proizvodnjo hrane in goriva, podprl pa se bo gospodarski
  in okolju prijazen
  razvoj podeželskih in obalnih območij v Uniji.

2.4.3.   Podpora tržnega razvoja za bioproizvode in bioprocese

Ukrepi na strani povpraševanja bodo biotehnološkim inovacijam odprli nove trge. Standardizacija
  in certificiranje
  na ravni Unije in na mednarodni ravni
  sta
  med drugim potrebna za določitev sestavin bioproizvodov, njihovih funkcij in biološke razgradljivosti. Nadalje je treba razviti metode in pristope za analiziranje življenjskega cikla ter jih stalno prilagajati znanstvenemu in industrijskemu napredku. Raziskovalne dejavnosti, ki podpirajo standardizacijo proizvodov in postopkov
  (vključno s harmonizacijo mednarodnih standardov)
  ter regulativne dejavnosti na področju biotehnologije, so bistveni za oblikovanje novih trgov in realizacijo trgovinskih priložnosti.

2.5.
     
  Medsektorske morske in pomorske raziskave

Cilj je povečati vpliv morij in oceanov EU na družbo in gospodarsko rast z izkoriščanjem morskih virov ter uporabo različnih virov morske energije in številnimi drugimi načini uporabe morij. Dejavnosti so usmerjene v medsektorske morske in pomorske znanstvene in tehnološke izzive, da se v številnih morskih in pomorskih industrijah sprosti potencial morij in oceanov ob hkratnem varstvu okolja in prilagajanju na podnebne spremembe. Strateški in usklajen pristop k morskim in pomorskim raziskavam v okviru vseh izzivov in stebrov programa Obzorje 2020 bo tudi podprl izvajanje ustreznih politik Unije in tako prispeval k uresničevanju ključnih ciljev „modre rasti“.

Zaradi večdisciplinarne narave morskih in pomorskih raziskav se bo skušalo doseči tesno usklajevanje in izvajati skupne dejavnosti z drugimi deli programa Obzorje 2020, zlasti z družbenim izzivom št. 5.

2.5.1.
     
  Vpliv podnebnih sprememb na morske ekosisteme in pomorsko gospodarstvo

Podpirale se bodo dejavnosti za povečanje sedanjega poznavanja delovanja morskih ekosistemov ter medsebojnega delovanja med oceani in atmosfero. To bo povečalo zmožnosti, da se oceni vloga oceanov pri podnebju in vpliv podnebnih sprememb na morske ekosisteme in obalna območja.

2.5.2.
     
  Razvoj potenciala morskih virov prek povezovalnega pristopa

Za spodbujanje dolgoročne, trajnostne rasti na področju morskega okolja in ustvarjanje sinergij po vseh morskih sektorjih je potreben povezovalni pristop. Raziskovalne dejavnosti bodo osredotočene na ohranjanje morskega okolja, pa tudi na vpliv pomorske dejavnosti in proizvodov na nepomorske sektorje. To bo omogočilo napredek na področju ekoloških inovacij, kot so novi proizvodi, postopki in uporaba konceptov, orodij in ukrepov upravljanja za oceno in blažitev vpliva človekovih obremenitev morskega okolja, da bi napredovali na poti k trajnostnemu upravljanju pomorskih dejavnosti.

2.5.3.
     
  Medsektorski koncepti in tehnologije, ki omogočajo pomorsko rast

Napredek pri medsektorskih omogočitvenih tehnologijah (npr. informacijske in komunikacijske tehnologije, elektronika, nanomateriali, zlitine, biotehnologije itd.) ter nov razvoj in koncepti v inženiringu bodo še naprej omogočali rast. Dejavnosti bodo omogočale pomembne preboje na področju morskih in pomorskih raziskav ter opazovanja oceanov (npr. globokomorske raziskave, sistemi opazovanja, senzorji, avtomatizirani sistemi za spremljanje dejavnosti in nadzor, morska biotska raznovrstnost, morski presejalni testi, morske geološke nevarnosti, daljinsko vodene podvodne naprave itd.). Cilj je zmanjšati vpliv na morsko okolje (npr. podvodni hrup, uvedba invazivnih vrst in onesnaževal iz morja ali kopnega itd.) ter zmanjšati ogljični odtis človekovih dejavnosti. Medsektorske omogočitvene tehnologije bodo podlaga za izvajanje morskih in pomorskih politik Unije.

2.6.   Posebni vidiki izvajanja

Poleg običajnega zunanjega svetovanja bo Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu (SCAR) strokovno svetoval na številnih področjih, vključno s strateškimi vidiki prihodnjih dejavnosti in usklajevanjem raziskav v kmetijstvu na ravni držav in na ravni Unije.
  Vzpostavljene bodo tudi
  ustrezne povezave z ukrepi
  ustreznih evropskih inovacijskih partnerstev in ustreznimi vidiki raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform
  .

Učinek rezultatov raziskav in njihovo širjenje bo dejavno podprto s posebnimi ukrepi za sporočanje, izmenjavo znanja in sodelovanje različnih akterjev skozi vse projekte. Pri izvajanju bodo združene številne dejavnosti, vključno z obsežnimi predstavitvenimi in pilotnimi dejavnostmi. Spodbujal se bo enostaven in odprt dostop do rezultatov raziskav in najboljših praks▌.

Posebna podpora malim in srednjim podjetjem bo kmetijskim gospodarstvom, ribičem in drugim vrstam
  malih in srednjih podjetij
  omogočala, da bolje sodelujejo pri raziskovalnih in predstavitvenih dejavnostih. Upoštevale se bodo posebne potrebe sektorja primarne proizvodnje po podpornih storitvah za podpiranje inovacij ter strukturi za obveščanje. Izvajanje bo obsegalo številne dejavnosti, vključno z izmenjavo znanja, pri čemer se bo zagotovilo sodelovanje kmetov
  ali drugih primarnih proizvajalcev
  in posrednikov, da se določijo potrebe končnih uporabnikov po raziskavah. Spodbujal se bo enostaven in odprt dostop do rezultatov raziskav in najboljših praks.

S podpiranjem
  standardizacije in regulativnih vidikov
  se bo pospešila uporaba novih biomaterialov in biostoritev na trgu.

Preuči se lahko možnost podpore
  ustreznih
  pobud za skupno načrtovanje programov
  in ustreznih javno-javnih in
  javno-zasebnih partnerstev▌.

Prizadevalo se bo za sinergije z ostalimi skladi Unije na področju tega družbenega izziva, kot so skladi za razvoj podeželja in ribiški skladi.

V prihodnost usmerjene dejavnosti se bodo izvajale v vseh sektorjih biogospodarstva, vključno z razvojem zbirk podatkov, kazalnikov in modelov, ki obravnavajo globalne, evropske, nacionalne in regionalne razsežnosti. Razvit bo evropski observatorij za biogospodarstvo, ki bo opredeljeval in spremljal dejavnosti Unije in globalne dejavnosti na področju raziskav in inovacij
  , vključno s tehnološkim ocenjevanjem,
  razvil ključne kazalnike uspešnosti ter spremljal inovacijske politike v biogospodarstvu.

3.   ZANESLJIVA, ČISTA IN UČINKOVITA ENERGIJA

3.1.   Zmanjšanje porabe energije in ogljičnega odtisa s pametno in trajnostno uporabo

Energetski viri in vzorci porabe evropskih industrij,
  prometnih sistemov
  , stavb,
  predelov mest
  , mest in velemest so v veliki meri netrajnostni, kar močno vpliva na okolje in podnebne spremembe.
  Za upravljanje energije v realnem času za nove in obstoječe stavbe
  s skoraj ničelnimi emisijami, stavbe s skoraj ničelno porabo energije
  in stavbe s pozitivno energijsko bilanco, naknadno opremljene stavbe ter aktivne stavbe
  ,
  visoko učinkovite industrije in množično uporabo
  energetsko učinkovitih pristopov s strani podjetij, posameznikov, skupnosti, mest in predelov mest ne bo potreben le tehnološki napredek, temveč tudi netehnološke rešitve, kot so nove svetovalne in finančne storitve in storitve upravljanja povpraševanja,
  ter spoznanja vedenjskih znanosti in socialnih ved, hkrati pa bo treba upoštevati vprašanja javnomnenjske podpore
  . Na ta način lahko
  večja
  energetska učinkovitost zagotovi enega najbolj stroškovno učinkovitih načinov za zmanjšanje povpraševanja po energiji ter s tem poveča varnost oskrbe z energijo, zmanjša okoljske in podnebne vplive ter spodbudi konkurenčnost.
  Za dosego teh ciljev sta pomembna nadaljnji razvoj obnovljivih virov energije in povečanje energetske učinkovitosti.

3.1.1.   Vpeljava tehnologij in storitev za pametno in učinkovito uporabo energije na množični trg

Zmanjševanje porabe in izgube energije, hkrati pa zagotavljanje storitev, ki jih družba in gospodarstvo potrebujeta, ne zahteva le, da se na množični trg vpeljejo bolj
  učinkovita, stroškovno konkurenčna, okolju prijaznejša oprema,
  proizvodi in storitve, temveč tudi, da se sestavni deli in naprave vključijo tako, da bodo skupno delovali za optimizacijo splošne porabe energije stavb, storitev in industrije.

Da se zagotovi, da bodo potrošniki v celoti sprejeli in izkoristili vse ugodnosti teh tehnologij in storitev (vključno z možnostjo, da lahko sami spremljajo lastno porabo), je treba njihovo energetsko učinkovitost prilagoditi okolju uporabe in jo zanj optimizirati. To ▌zahteva raziskovanje, razvoj in preskušanje inovativnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter tehnik spremljanja in nadzora,
  pa tudi
  predstavitvene projekte in predkomercialno uvajanje, da se zagotovita interoperabilnost in nadgradljivost. Cilj takšnih projektov bi
  moral biti prispevek k znatnemu zmanjšanju ali optimizaciji skupne porabe energije in stroškov energije z oblikovanjem
  skupnih postopkov za zbiranje, primerjanje in analiziranje porabe energije ter podatkov o emisijah, da se izboljšajo merljivost, preglednost, javnomnenjska podpora, načrtovanje ter preglednost porabe energije in njenih vplivov na okolje.
  Pri teh procesih bi bilo treba ohranjati varnost in vgrajeno zasebnost, da bi zaščitili tehnike spremljanja in nadzora. Razvijanje platform in njihova uporaba za preverjanje stabilnosti takšnih sistemov bosta prispevala k zanesljivosti.

3.1.2.   Sprostitev potenciala učinkovitih in obnovljivih sistemov ogrevanja in hlajenja

V Uniji se znaten delež energije porabi za ogrevanje ali hlajenje. Razvoj stroškovno učinkovitih in smotrnih tehnologij, tehnik povezovanja sistemov, npr. omrežne povezljivosti s standardiziranimi jeziki in storitvami na tem področju, bi lahko pomembno vplival na zmanjšanje povpraševanja po energiji. Potrebne so raziskave ter predstavitev
  novih oblikovalskih tehnik
  in sistemov ter sestavnih delov za industrijsko,
  komercialno in
  zasebno uporabo, na primer decentralizirano in daljinsko oskrbo z vročo vodo ter ogrevanje in hlajenje prostorov. Vključene bi morale biti različne tehnologije: toplotna sončna energija in geotermalna energija, biomasa, toplotne črpalke, sočasna proizvodnja toplote in energije,
  uporaba odpadne energije itd.,
  ki bi izpolnjevale zahteve hiš in okolišev
  s skoraj nično porabo energije ter spodbujale pametne stavbe
  . Potreben je nadaljnji napredek, zlasti na področju
  shranjevanju toplotne energije
  iz obnovljivih virov ter za spodbujanje razvoja in uvedbe učinkovite kombinacije sistemov hibridnega ogrevanja in hlajenja, za centralizirano in decentralizirano uporabo.

3.1.3.   Spodbujanje evropske pobude za pametna mesta in skupnosti

Mestna območja so eden največjih porabnikov energije v Uniji in izpuščajo ustrezno velik delež toplogrednih plinov, hkrati pa ustvarjajo znatno količino onesnaževal zraka. Poleg tega imajo ta območja nižjo kakovost zraka in so pod vplivom podnebnih sprememb, zato morajo razviti lastne strategije za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Inovativne energetske rešitve (
  npr.
  energetska učinkovitost, sistemi oskrbe z električno energijo, sistemi za ogrevanje in hlajenje
  ter vključevanje obnovljivih virov v grajeno okolje
  ), povezane s 
  prevoznimi sistemi, rešitvami za pametno gradnjo in urbanistično načrtovanje
  , ravnanjem z odpadki, čiščenjem komunalne odpadne vode, pa tudi rešitve IKT za mestno okolje so zato ključnega pomena za prehod na družbo z nizkimi emisijami ogljika. Predvideti je treba ciljno usmerjene pobude, ki bodo podpirale konvergenco industrijskih vrednostnih verig sektorja energetike, prometa in IKT za pametne mestne uporabe. Istočasno je treba oblikovati in v celoti preskusiti nove tehnološke in organizacijske modele ter modele načrtovanja in poslovanja v skladu s potrebami in sredstvi mest in skupnosti
  in njihovih prebivalcev.
  Raziskave so potrebne tudi za razumevanje socialnih,
  okoljskih,
  gospodarskih in kulturnih vprašanj, ki jih zadeva ta prehod.

3.2.   Poceni oskrba z električno energijo z nizkimi emisijami ogljika

Električna energija bo imela osrednjo vlogo pri vzpostavljanju okoljsko trajnostnega gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika.
  Obnovljivi viri energije so v središču tega razvoja.
  Uporaba nizkoogljične proizvodnje električne energije je prepočasna zaradi visokih stroškov, ki so s tem povezani. Nujno je treba najti rešitve, s katerimi bi se znatno zmanjšali stroški ter povečali učinkovitost, trajnost
  in javnomnenjska podpora
  , da se pospeši tržno razširjanje
  poceni, zanesljive in
  nizkoogljične proizvodnje električne energije.
  Dejavnosti so usmerjene v raziskave, razvoj in celovito predstavitev inovativnih obnovljivih virov energije, vključno z malimi in mikro energetskimi sistemi, učinkovitimi, prilagodljivimi elektrarnami na fosilna goriva z nizkimi emisijami ogljika ter tehnologijami za zajemanje in shranjevanje ali ponovno uporabo CO2.

3.2.1.   Razvoj celotnega potenciala vetrne energije

Cilji vetrne energije so znižati stroške proizvodnje električne energije iz vetra na kopnem in na morju za do približno 20 % do leta 2020 v primerjavi z letom 2010, povečati število vetrnih elektrarn na morju in omogočiti ustrezno vključitev v elektroenergetsko omrežje. Poudarek bo na razvoju, preskušanju in predstavitvi naslednje generacije obsežnejših sistemov pretvorbe vetrne energije (
  vključno z inovativnimi sistemi za shranjevanje energije
  ), višjih izkoristkih pretvorbe energije, večjih možnostih za proizvodnjo električne energije na kopnem in na morju (vključno z oddaljenimi lokacijami in zahtevnimi vremenskimi razmerami) ter novih serijskih proizvodnih procesih.
  Upoštevani bodo okoljski vidiki in vidiki biotske raznovrstnosti razvoja vetrne energije.

3.2.2.   Razvoj učinkovitih, zanesljivih in stroškovno konkurenčnih sistemov sončne energije

Če naj sončna energija, vključno s fotovoltaiko in koncentracijo sončne energije,
  znatno
  poveča svoj delež na trgu z električno energijo, je treba do leta 2020 v primerjavi z letom 2010 prepoloviti njene stroške.

Na področju fotovoltaike bodo potrebne
  nadaljnje
  raziskave,
  med drugim
  novih konceptov in sistemov,
  pa tudi
  predstavitve in preskušanje množične proizvodnje za obsežno dobavo
  in vgrajevanje foltavoltaike v stavbe.

Glede izkoriščanja koncentracije sončne energije bo poudarek na razvijanju načinov za povečanje učinkovitosti in zmanjšanje stroškov ter vplivov na okolje, in sicer z uporabo demonstracijskih tehnologij v industriji z izgradnjo prvih elektrarn te vrste. Preskušene bodo rešitve za učinkovito kombinacijo med proizvodnjo elektrike iz sončne energije in razsoljevanjem vode.

3.2.3.   Razvoj konkurenčnih in okoljsko varnih tehnologij za zajemanje, prevoz, shranjevanje

  in ponovno uporabo

  CO2

Zajemanje in shranjevanje ogljika (CCS) je ključna možnost, ki jo je treba v veliki meri uporabiti v trgovinskem obsegu na svetovni ravni, da se do leta 2050 odzovemo na izziv brezogljične proizvodnje električne energije in nizkoogljične industrije. Cilj je zmanjšati dodatne stroške CCS v sektorju električne energije za elektrarne na premog
  in naftni skrilavec ter
  plinske elektrarne v primerjavi z enakimi obrati brez CCS ter energetsko intenzivnimi industrijskimi obrati.

Podpora bo zagotovljena zlasti dokazovanju pomena celotne verige CCS za reprezentativni portfelj različnih tehnoloških možnosti zajemanja, prevoza, shranjevanja
  in ponovne uporabe
  . Poleg tega se bodo izvajale raziskave za nadaljnji razvoj teh tehnologij in zagotavljanje bolj konkurenčnih tehnologij za zajemanje, izboljšanih komponent, integriranih sistemov in postopkov, varnega geološkega shranjevanja in praktičnih rešitev
  ter javnomnenjsko podpor
  o za ▌ponovno uporabo zajetega CO2, da se omogoči komercialna uporaba tehnologij CCS za elektrarne na fosilna goriva in druge industrijske panoge z veliko ogljikovimi emisijami, ki bodo začele obratovati po letu 2020.
  Podpora bo zagotovljena tudi tehnologijam čistega premoga kot dopolnilnim tehnologijam k CSS.

3.2.4.   Oblikovanje možnosti izkoriščanja uporabe geotermalne in vodne energije, energije morja in drugih obnovljivih virov energije

Geotermalna energija, vodna energija in energija morja, pa tudi drugi obnovljivi viri energije lahko prispevajo k dekarbonizaciji evropske oskrbe z energijo, hkrati pa povečajo njeno prilagodljivost na spremenljivo proizvodnjo in uporabo energije. Cilj je
  nadalje razviti in
  zagotoviti tržno dozorelost stroškovno učinkovitih in trajnostnih tehnologij, da bi se lahko uporabile v industrijskem obsegu in se vključile v elektroenergetsko omrežje.
  Izboljšani geotermalni sistemi so tehnologija, ki bi jo bilo treba nadalje raziskovati, razvijati in predstavljati, zlasti na področju raziskovanja, vrtanja in proizvodnje toplote.
  Energija morja, kot je energija plime in oseke, morskih tokov, morskega valovanja
  ali iz osmoze,
  je
  brez emisij
  in predvidljiva
  ter lahko prispeva tudi k razvoju celotnega potenciala vetrne energije na morju (kombinacija morskih virov energije)
  . Raziskovalne dejavnosti bi morale vključevati inovativne raziskave v laboratorijskem obsegu nizkocenovnih zanesljivih sestavnih delov in materialov, prilagojenih na zelo korozijsko okolje in visoko stopnjo obraščanja mikroorganizmov, pa tudi predstavitve v različnih pogojih, prisotnih v evropskih vodah.

3.3.   Alternativna goriva in mobilni viri energije

Za uresničenje evropskih ciljev na področju energetike in zmanjšanja CO2 je potrebno tudi spodbujanje uporabe novih goriv in mobilnih virov energije. To je še posebej pomembno za obravnavanje izziva pametnega, zelenega in integriranega prevoza. Vrednostne verige za te tehnologije in alternativna goriva niso dovolj razviti, zato je treba njihov razvoj pospešiti, da dosežejo demonstracijsko fazo.

3.3.1.   Zagotovitev

  večje

  konkurenčnosti in trajnosti energije biomase

Cilj energije iz biomase je zagotoviti tržno dozorelost najbolj obetavnih tehnologij, da se omogoči obsežna trajnostna proizvodnja naprednih biogoriv ▌različnih vrednostnih verig
  v pristopu biorafinerij za kopenski, pomorski in zračni
  promet ter visoko učinkovita soproizvodnja toplote, električne energije
  in zelenega plina
  iz biomase
  in odpadkov
  , vključno s CCS. Cilj je razviti in demonstrirati tehnologijo za različne elemente tehnologije za proizvodnjo bioenergije na različnih stopnjah razvoja, ob upoštevanju različnih geografskih in podnebnih razmer ter logističnih omejitev
  , hkrati pa čim bolj zmanjšati okoljske in družbene vplive, povezane z rabo tal
  . Dolgoročnejše raziskave bodo podpirale razvoj trajnostne bioenergetske industrije po letu 2020. Te dejavnosti bodo dopolnjevale predhodne (
  na primer
  surovine, biološki viri) in naknadne (
  na primer
  vključitev v vozni park) raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru drugih ustreznih družbenih izzivov.

3.3.2.   Pospeševanje uvajanja tehnologij vodika in gorivnih celic na trg

Gorivne celice in vodik imajo velik potencial za prispevanje k reševanju energetskih izzivov, s katerimi se sooča Evropa. Za zagotovitev tržne konkurenčnosti teh tehnologij bo potrebno znatno znižanje stroškov. Za ponazoritev bo treba v naslednjih desetih letih stroške sistemov gorivnih celic za prevoz zmanjšati za faktor 10. Za to se bodo podprle ▌predstavitve in predkomercialno uvajanje za prenosne, stacionarne,
  mikrostacionarne
  in prometne naprave in s tem povezane storitve, potrebne pa so tudi dolgoročne raziskave in tehnološki razvoj, ki bi omogočil konkurenčnost celotne verige gorivnih celic ter trajnostno proizvodnjo vodika in zadevno infrastrukturo po vsej EU. Da se omogočijo dovolj obsežni tržni prodori, pa tudi razvoj ustreznih standardov, je potrebno močno nacionalno in mednarodno sodelovanje.

3.3.3.   Nova alternativna goriva

Obstaja vrsta novih možnosti z dolgoročnim potencialom, kot so s kovino v prahu bogato gorivo, gorivo iz fotosintetičnih mikroorganizmov (v vodnem in kopenskem okolju) in proizvodnja energije s posnemanjem fotosinteze
  ter goriva, temelječa na sončni svetlobi
  . Te inovacije lahko utrejo pot bolj učinkovitim, stroškovno konkurenčnim in trajnostnim tehnologijam ▌. Podpora bo zagotovljena zlasti za prehod teh novih in drugih potencialnih tehnologij iz laboratorijskega obsega na demonstracijski obseg ob upoštevanju, da se zanje do leta 2020 izvede predstavitveni projekt pred trženjem.

3.4.   Enotno in pametno evropsko elektroenergetsko omrežje

Elektroenergetska omrežja se morajo odzvati na tri medsebojno povezane izzive, da se omogoči vzpostavitev potrošniku prijaznega in vedno bolj brezogljičnega elektroenergetskega sistema: oblikovanje vseevropskega trga, vključevanje veliko večjega deleža obnovljivih virov energije, in upravljanje interakcij med milijoni dobaviteljev in odjemalcev (vedno večje število gospodinjstev bo oboje hkrati) vključno z lastniki vozil na električni pogon. Elektroenergetska omrežja prihodnosti bodo imela ključno vlogo pri prehodu na ▌brezogljični
  energetski
  sistem, hkrati pa bodo zagotavljala dodatno fleksibilnost in stroškovne prednosti za potrošnike. Glavni cilj do leta 2020 je zagotoviti prenos in distribucijo približno 35 % (8) električne energije iz razpršenih in koncentriranih obnovljivih virov energije.

Močno integrirani raziskovalni in demonstracijski projekti bodo podprli razvoj novih sestavnih delov, tehnologij
  in postopkov
  , ki bodo
  ustrezali
  značilnostim omrežja z vidika prenosa in distribucije ter
  prožnega
  skladiščenja
  energije
  .

Proučiti je treba vse rešitve, ki bi uspešno izenačile oskrbo z energijo in povpraševanje po njej, da se čim bolj zmanjšajo emisije in stroški.
  Razviti je treba nove tehnologije za pametno energetsko omrežje, rezervne in izravnalne tehnologije, ki omogočajo večjo prožnost in učinkovitost, vključno s konvencionalnimi elektrarnami, nove komponente za boljši prenos zmogljivosti in kakovosti ter za večjo zanesljivost omrežij. Raziskati je treba
  nove tehnologije
  za energetske sisteme
  in infrastrukturo za dvosmerno digitalno komunikacijo
  in jih vključiti
  v elektroenergetsko omrežje
  , poleg tega jih je treba uporabiti za vzpostavitev pametnih interakcij z drugimi energetskimi omrežji
  . Cilj je izboljšanje načrtovanja, spremljanja, nadzora, preverjanja in varnega delovanja omrežij v običajnih in izrednih razmerah, pa tudi upravljanje interakcij med dobavitelji in odjemalci, upravljanje pretoka energije ter prenos in trženje električne energije. Kazalniki ter analiza stroškov in koristi, ki se nanašajo na razvoj prihodnje infrastrukture, bi morali vključevati ugotovitve v zvezi s celotnim elektroenergetskim sistemom. Poleg tega bodo sinergije med pametnimi elektroenergetskimi omrežji in telekomunikacijskimi omrežji povečane, da bi se izognili podvajanju naložb
  , povečali varnost
  in pospešili uvedbo pametnih energetskih storitev.

Nove naprave za skladiščenje energije (
  vključno z baterijami in velikimi enotami, ki na primer pretvarjajo energijo v plin
  ) in novi sistemi za vozila bodo zagotovili potrebno prožnost med proizvodnjo in povpraševanjem. Izboljšanje tehnologij IKT bo nadalje povečalo prožnost povpraševanja po električni energiji, tako da bodo odjemalcem (industrijskim, poslovnim in zasebnim) zagotovljena potrebna orodja za avtomatizacijo.
  Varnost, zanesljivost in zasebnost so tudi tu pomembni vidiki.

Novi modeli za načrtovanje, trženje in reguliranje morajo spodbujati splošno in stroškovno učinkovitost elektroenergetske dobavne verige, interoperabilnost infrastrukture ter oblikovanje odprtega in konkurenčnega trga za tehnologije, proizvode in storitve, povezane s pametnim
  energetskim
  omrežjem. Obsežni demonstracijski projekti so potrebni za preskušanje in validiranje rešitev ter ocenjevanje koristi za sistem in posamezne zainteresirane strani, preden se bodo začele uporabljati po vsej Evropi. Te projekte bi morale spremljati raziskave, ki bi temeljile na razumevanju odzivanja potrošnikov in podjetij na gospodarske pobude, spremembe vedenja, informacijske storitve in druge inovativne priložnosti, ki jih zagotavljajo pametna omrežja.

3.5.   Nova znanja in tehnologije

Dolgoročno bodo potrebne nove, učinkovitejše in stroškovno konkurenčne tehnologije, ki bodo tudi čiste, varne in trajnostne
  . Napredek je treba pospešiti z večdisciplinarnimi raziskavami, da se dosežejo prodorni znanstveni dosežki v konceptih, povezanih z energijo, in v omogočitvenih tehnologijah (npr. nanoznanost, raziskave materialov, fizika trdnih delcev, IKT, bioznanost,
  geoznanost,
  računalništvo, vesolje),
  z varnim in okoljsko trajnostnim raziskovanjem in izkoriščanjem nekonvencionalnih virov plina in nafte, kjer je to ustrezno, ter
  z razvojem inovacij na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij.

Napredne raziskave bodo potrebne tudi za zagotavljanje rešitev za prilagoditev energetskih sistemov na spreminjajoče se podnebne razmere. Prednostne naloge se lahko prilagodijo na nove znanstvene in tehnološke potrebe in priložnosti ali na novo opažene fenomene, ki bi lahko bili znak obetavnega razvoja ali tveganj za družbo, kakršni se lahko pojavijo med izvajanjem programa Obzorje 2020.

3.6.   Trdno odločanje in javna vključenost

Raziskave na področju energije morajo podpirati in biti tesno povezane z energetsko politiko. Dobro poznavanje
  ter raziskave o pojmovanju in uporabi
  energetskih tehnologij in storitev, infrastruktur, trgov (vključno z regulativnimi okviri) in vedenja potrošnikov zahteva, da se oblikovalcem politik zagotovijo prodorne analize. Podpora bo dana, zlasti v okviru informacijskega sistema načrta SET Evropske komisije, razvoju trdnih in preglednih
  teorij,
  orodij, metod in modelov za oceno glavnih gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z energijo, vzpostavitvi podatkovnih zbirk in oblikovanju scenarijev za razširjeno Unijo in oceni vpliva energetike in z energijo povezanih politik na varnost oskrbe,
  porabo
  , okolje,
  naravne vire
  , podnebne spremembe, družbo in konkurenčnost sektorja energije, izvajanju družbeno-ekonomskih raziskovalnih dejavnosti
  ter družboslovnim študijam
  .

Z izkoriščanjem možnosti, ki jih nudijo splet in socialne tehnologije, se bodo v odprtih platformah za inovacije, kot so Living Labs in večji demonstratorji inovacij na področju storitev
  ter prek anket, a ob zagotavljanju zasebnosti
  , preučevali obnašanje potrošnikov, vključno z ranljivimi potrošniki, kot so invalidi, in vedenjske spremembe.

3.7.   Tržno uvajanje energetskih inovacij ▌

Inovativne rešitve za tržno uvajanje in reprodukcija so bistvenega pomena za pravočasen zagon novih energetskih tehnologij s stroškovno učinkovitim izvajanjem. Poleg raziskav in predstavitvenih dejavnosti na temelju tehnologije to zahteva ukrepe z jasno dodano vrednostjo Unije, namenjenih razvoju, uporabi, izmenjavi in reprodukciji netehnoloških inovacij z visokim faktorjem vzvoda v trajnostnih energetskih trgih Unije med različnimi disciplinami in ravnmi upravljanja.

Take inovacije se bodo osredotočile na ustvarjanje ugodnih tržnih pogojev v regulativnih, upravnih in finančnih ravneh za nizkoogljične energetske učinkovitosti, obnovljive in energetsko varčne tehnologije in rešitve. Podpora bo namenjena ukrepom, ki olajšujejo izvajanje energetske politike, pripravljajo uvedbo naložb, pomenijo podporo za krepitev zmogljivosti in sprejetje v javnosti.
  Pozornost bo namenjena tudi inovacijam na področju pametne in trajnostne uporabe obstoječih tehnologij.

Raziskave in analize ponovno potrjujejo pomembno vlogo človeškega dejavnika pri uspehu ali neuspehu trajnostnih energetskih politik. Spodbujale se bodo inovativne organizacijske strukture, razširjanje in izmenjava dobrih praks ter posebni ukrepi za usposabljanje in izgradnjo zmogljivosti.

3.8.   Posebni izvedbeni vidiki

Na čelu določanja prednostnih nalog za izvajanje dejavnosti v sklopu tega izziva je potreba po krepitvi ▌energetskih raziskav in inovacij
  na evropski ravni
  . Glavni cilj bo podpora izvajanju raziskav in inovacij programa strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET) (9) za dosego ciljev politike Unije na področju energije in podnebnih sprememb. Časovniki in izvedbeni načrti v sklopu načrta SET bodo zato zagotovili dragocen prispevek za oblikovanje delovnih programov. Struktura upravljanja načrta SET se bo uporabljala kot načelna podlaga za strateško določanje prednostnih nalog in strateško usklajevanje energetskih raziskav in inovacij po vsej Uniji.

Netehnološki program bo temeljil na energetski politiki in zakonodaji Unije. Podpreti je treba ugodno okolje za množični razvoj predstavljenih tehnoloških in storitvenih rešitev, postopkov in političnih pobud za tehnologije z nizkimi emisijami ogljika in energetsko učinkovitost v celotni Uniji. To lahko vključuje podporo za tehnično pomoč za razvoj in uvajanje naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije.

Dejavnosti na področju uveljavljanja na trgu bi morale temeljiti tudi na izkušnjah v okviru pobude Inteligentna energija – Evropa (IEE).

Sodelovanje z evropskimi interesnimi skupinami bo pomembno za izmenjavo virov in za skupno izvajanje. Za vsak primer posebej se lahko odloči, da se obstoječe evropske industrijske pobude načrta SET pretvorijo v formalna javno-zasebna partnerstva, če je to primerno za povečanje ravni in skladnosti ▌ sredstev in spodbujanje skupnih raziskav in inovativnih ukrepov med
  javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi
  . Preučila se bo zagotovitev podpore, vključno s posredovanjem držav članic, navezam izvajalcev raziskav iz javnega sektorja, zlasti evropski zvezi organizacij za energetske raziskave, ustanovljeni v skladu z načrtom SET za združevanje raziskovalnih virov in infrastrukture z namenom obravnave kritičnih raziskovalnih področij evropskega interesa. Mednarodni usklajevalni ukrepi podpirajo prednostne naloge načrta SET v skladu z načelom spremenljive geometrije, pri čemer se upoštevajo možnosti in posebnosti držav.
  Vzpostavljene bodo tudi primerne povezave z ukrepi ustreznih evropskih inovacijskih partnerstev in ustreznimi vidiki raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform.

Preučili bi lahko možnost podpore za ustrezne pobude skupnega načrtovanja programov in ustrezna javno-javna in javno-zasebna partnerstva. Pri dejavnostih bo poudarek tudi na krepitvi podpore in spodbujanju vključevanja MSP.

Informacijski sistem Evropske komisije v sklopu sistema SET
  (SETIS)
  se bo mobiliziral za to, da se skupaj z zainteresiranimi stranmi razvijejo ključni kazalniki uspešnosti (KPIs), ki bodo spremljali napredek pri izvajanju in se bodo redno posodabljali ob upoštevanju najnovejšega razvoja. Izvajanje v okviru tega izziva si bo v splošnejšem oziru prizadevalo izboljšati usklajevanje ustreznih programov, pobud in politik Unije, kot so na primer kohezijska politika, zlasti prek nacionalnih in regionalnih strategij za pametno specializacijo in mehanizmov sistema trgovanja z emisijami, na primer v zvezi s podporo za predstavitvene projekte.

4.   PAMETEN, ZELEN IN INTEGRIRAN PROMET

4.1.   Z viri učinkovit promet, ki spoštuje okolje

Evropa je za cilj politike določila 60-odstotno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2050
  v primerjavi z ravnmi leta 1990
  . Cilj je za polovico zmanjšati uporabo avtomobilov na konvencionalno gorivo v mestih in doseči urbano logistiko skoraj brez emisij CO2 v glavnih urbanih središčih do leta 2030. Delež goriva z nizkimi emisijami ogljika v letalstvu mora doseči 40 % do leta 2050, emisije CO2 iz goriv v pomorskem prometu pa je treba zmanjšati za 40 % do leta 2050 (10)

  v primerjavi z ravnmi leta 2005
  .

Ta učinek na okolje je treba nujno zmanjšati s ciljnimi tehnološkimi izboljšavami ter pri tem upoštevati, da so posamezne vrste prevoza pred različnimi izzivi in da so zanje značilni posebni cikli tehnološke integracije.

Raziskave in inovacije bodo znatno prispevale k razvoju in uporabi potrebnih rešitev za vse načine prevoza, kar bo znatno zmanjšalo emisije iz prevoza, ki so škodljive za okolje (kot so CO2 , NOx, SOx
  in hrup
  ), zmanjšalo odvisnost od fosilnih goriv in s tem zmanjšalo učinek prometa na biotsko raznovrstnost
  in podnebne spremembe ter prispevalo k ohranjanju
  naravnih virov.

To bo doseženo z naslednjimi posebnimi dejavnostmi:

4.1.1.   Narediti letala, vozila in plovila čistejša in tišja, da se bo izboljšala okoljska učinkovitost in zmanjšala zaznani hrup in vibracije

Dejavnosti na tem področju se bodo osredotočile na končne proizvode, vendar bodo obravnavale tudi poenostavitev in ekološko zasnovo ter procese izdelave,
  pri tem pa upoštevale celoten življenjski cikel,
  z možnostjo recikliranja, vključeno v fazo načrtovanja.
  Dejavnosti bodo zajemale tudi izboljšave obstoječih proizvodov in storitev z vključitvijo novih tehnologij.

| (a) | Razvoj in pospeševanje uporabe čistejših
  in tišjih
  pogonskih tehnologij je pomembno za zmanjševanje ali odpravo
  vplivov na podnebje in zdravje evropskih državljanov, npr.
   CO2 ,
  hrupa
  in
  onesnaževanja
  iz prometa. Potrebne so nove in inovativne rešitve, ki temeljijo na električnih motorjih in baterijah,
  vodiku in
  gorivnih celicah,
  plinskih motorjih, naprednih zgradbah in tehnologijah motorjev
  ali hibridnem pogonu. Tehnološki prodori bodo tudi prispevali k izboljšanju okoljske učinkovitosti tradicionalnih
  in novih
  pogonskih sistemov. |
| --- | --- |

(a)

Razvoj in pospeševanje uporabe čistejših
  in tišjih
  pogonskih tehnologij je pomembno za zmanjševanje ali odpravo
  vplivov na podnebje in zdravje evropskih državljanov, npr.
   CO2 ,
  hrupa
  in
  onesnaževanja
  iz prometa. Potrebne so nove in inovativne rešitve, ki temeljijo na električnih motorjih in baterijah,
  vodiku in
  gorivnih celicah,
  plinskih motorjih, naprednih zgradbah in tehnologijah motorjev
  ali hibridnem pogonu. Tehnološki prodori bodo tudi prispevali k izboljšanju okoljske učinkovitosti tradicionalnih
  in novih
  pogonskih sistemov.

| (b) | Proučevanje možnosti za uporabo alternativnih virov energije z nizkimi emisijami bo pomagalo zmanjšati porabo fosilnih goriv. To vključuje uporabo trajnostnih goriv in električne energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa vključno z letalstvom, zmanjšanje porabe goriva z obiranjem energije ali raznoliko oskrbo z energijo in drugimi inovativnimi rešitvami. Izvajali se bodo novi celostni pristopi, ki zajemajo vozila, skladiščenje energije, oskrbo z energijo,
  črpalno in polnilno
  infrastrukturo, vključno z vmesniki med vozilom in omrežjem ter inovativnimi rešitvami za uporabo alternativnih goriv. |
| --- | --- |

(b)

Proučevanje možnosti za uporabo alternativnih virov energije z nizkimi emisijami bo pomagalo zmanjšati porabo fosilnih goriv. To vključuje uporabo trajnostnih goriv in električne energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa vključno z letalstvom, zmanjšanje porabe goriva z obiranjem energije ali raznoliko oskrbo z energijo in drugimi inovativnimi rešitvami. Izvajali se bodo novi celostni pristopi, ki zajemajo vozila, skladiščenje energije, oskrbo z energijo,
  črpalno in polnilno
  infrastrukturo, vključno z vmesniki med vozilom in omrežjem ter inovativnimi rešitvami za uporabo alternativnih goriv.

| (c) | Povečanje splošne storilnosti zrakoplovov
  , plovil in vozil
  z zmanjšanjem njihove teže ter
  aerodinamičnega, hidrodinamičnega ali kotalnega upora z uporabo lažjih materialov, vitkejših struktur in inovativno zasnovo bo prispevalo k zmanjšanju porabe goriv. |
| --- | --- |

(c)

Povečanje splošne storilnosti zrakoplovov
  , plovil in vozil
  z zmanjšanjem njihove teže ter
  aerodinamičnega, hidrodinamičnega ali kotalnega upora z uporabo lažjih materialov, vitkejših struktur in inovativno zasnovo bo prispevalo k zmanjšanju porabe goriv.

4.1.2.   Razvoj pametne opreme, infrastrukture in storitev

To bo pomagalo izboljšati operacije prevoza in zmanjšati porabo virov. Poudarek bo
  na rešitvah za učinkovito načrtovanje, zasnovo, uporabo in upravljanje
  letališč, pristanišč, logističnih platform in površinskih prometnih infrastruktur ter na samostojnih in učinkovitih sistemih vzdrževanja,
  spremljanja
  in nadzora.
  Za povečanje zmogljivosti je treba sprejeti nove politike, poslovne modele, zamisli, tehnologije in rešitve na področju informacijske tehnologije
  . Posebna pozornost bo namenjena podnebni odpornosti
  opreme in
  infrastruktur, stroškovno učinkovitim rešitvam, ki temeljijo na pristopu življenjskega ciklusa, in razširjanju novih materialov
  in tehnologij
  , ki omogočajo bolj učinkovito vzdrževanje z nižjimi stroški. Pozornost bo namenjena tudi dostopnosti,
  prijaznosti do uporabnikov
  in socialni vključenosti.

4.1.3.   Izboljšati promet in mobilnost v mestih

To bo v korist velikemu in naraščajočemu deležu prebivalstva, ki živi in dela v mestih ali mesta uporablja za storitve in prosti čas. Razviti in preskusiti bo treba nove koncepte mobilnosti, prometno organizacijo,
  modele večmodalne dostopnosti,
  logistiko,
  zagotavljanje inovativnih vozil in urbanih javnih storitev
  ter rešitve za načrtovanje, ki bodo prispevali k zmanjšanju
  zastojev
  , onesnaževanja zraka in hrupa ter izboljšali
  učinkovitost mestnega prometa
  . Razviti je treba javen in nemotoriziran prevoz ter tudi druge z viri gospodarne opcije za prevoz
  potnikov in tovora
  , ki bi bile resnična alternativa uporabi zasebnih motornih vozil, pri čemer
  morajo
  večja uporaba inteligentnih prometnih sistemov ter inovativno upravljanje
  , oskrba ter
  povpraševanja imeti podporno vlogo.
  Posebne pozornosti bo deležna interakcija med prevoznimi sistemi in drugimi urbanimi sistemi.

4.2.   Boljša mobilnost, manj prometnih zastojev, več varnosti in varstva

Pomemben cilj evropske prometne politike je izboljšati uspešnost in učinkovitost zaradi večjih potreb po mobilnosti, da bo v Evropa postala najbolj varno območje za
  letalski, železniški in plovni promet
  in da bi bil storjen korak naprej v smeri cilja nič smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2050,
  do leta 2020 pa bi bilo treba njihovo število prepoloviti
  . Do leta 2030 naj bi 30 % cestnega tovornega prometa na razdaljo več kot 300 kilometrov prešlo na železniške in vodne poti.
  Nemoten, dostopen, na uporabnika osredotočen in
  učinkovit vseevropski prevoz ljudi in blaga, ki omogoča tudi internalizacijo zunanjih stroškov, zahteva nov evropski večmodalni sistem za upravljanje prometa, obveščanje in plačila
  ter učinkovite vmesnike med omrežji za daljše relacije in mobilnost v mestih
  .

Boljši evropski prometni sistem bo prispeval k učinkovitejši uporabi prevoza in večji kakovosti življenja prebivalcev ter k bolj zdravemu okolju.

Raziskave in inovacije bodo pomembno prispevale k tem ambicioznim ciljem politik z dejavnostmi na naslednjih posebnih področjih:

4.2.1.   Bistveno zmanjšanje prometnih zastojev

To se lahko doseže z izvajanjem
  inteligentnega, večmodalnega in
  popolnoma intermodalnega prometnega sistema „od vrat do vrat“ in izogibanjem nepotrebne uporabe prometa. To pomeni spodbujanje večjega povezovanja med načini prevoza, optimizacijo prevoznih verig in bolje integrirane prevoze in prevozne
  dejavnosti in
  storitve. Takšne inovativne rešitve bodo tudi olajšale dostopnost
  in izbiro za potnike
  ,
  tudi
  za starajoče se prebivalstvo in ranljive uporabnike
  , ter ponudile možnosti za zmanjšanje zastojev z boljšim obvladovanjem nesreč in razvojem sistemov za optimizacijo prometa
  .

4.2.2.   Bistvene izboljšave v mobilnosti ljudi in blaga

To se lahko doseže z razvojem,
  predstavitvijo
  in široko uporabo inteligentnih prometnih aplikacij in sistemov upravljanja. To pomeni: načrtovanje,
  analizo in
  upravljanje povpraševanja, sisteme obveščanja in plačilne sisteme, ki so interoperabilni na evropski ravni; in polno vključevanje informacijskih tokov, sistemov upravljanja, infrastrukturnih omrežij in storitev mobilnosti v nov skupen večmodalen okvir, ki temelji na odprtih platformah. To bo tudi zagotavljalo prožnost in hitro odzivanje na krizne razmere in ekstremne vremenske pogoje z večmodalno prerazporeditvijo potovanj
  in prevozov
  . Nove aplikacije za določanje položaja in točnega časa ter za navigacijo, ki so omogočene na podlagi programa Galileo in satelitskih navigacijskih sistemov EGNOS, bodo bistvenega pomena za doseganje tega cilja.

| (a) | Inovativne tehnologije za upravljanje zračnega prometa bodo prispevale k pospešitvi varnosti in učinkovitosti ob hitro naraščajočem povpraševanju, k doseganju večje točnosti, k zmanjšanju trajanja postopkov v zvezi s potovanji na letališčih in k vzdržljivosti sistema zračnega prevoza. Izvajanje in nadaljnji razvoj „enotnega evropskega neba“ bo podprto z 
  raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, ki bodo nudile rešitve
  za povečano avtomatizacijo in samostojnost pri upravljanju zračnega prometa
  ter obratovanju in nadzoru zrakoplovov
  ,
  boljše vključevanje
  zračnih in zemeljskih komponent,
  nove rešitve
  za učinkovito in nemoteno obravnavo potnikov in tovora v celotnem prometnem sistemu. |
| --- | --- |

(a)

Inovativne tehnologije za upravljanje zračnega prometa bodo prispevale k pospešitvi varnosti in učinkovitosti ob hitro naraščajočem povpraševanju, k doseganju večje točnosti, k zmanjšanju trajanja postopkov v zvezi s potovanji na letališčih in k vzdržljivosti sistema zračnega prevoza. Izvajanje in nadaljnji razvoj „enotnega evropskega neba“ bo podprto z 
  raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, ki bodo nudile rešitve
  za povečano avtomatizacijo in samostojnost pri upravljanju zračnega prometa
  ter obratovanju in nadzoru zrakoplovov
  ,
  boljše vključevanje
  zračnih in zemeljskih komponent,
  nove rešitve
  za učinkovito in nemoteno obravnavo potnikov in tovora v celotnem prometnem sistemu.

| (b) | Za vodni promet bodo boljše in celostne tehnologije za načrtovanje in upravljanje prispevale k nastanku „modrega pasu“ v morjih, ki obdajajo Evropo, k izboljšanju pristaniških dejavnosti in primernemu okviru za prevoz po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(b)

Za vodni promet bodo boljše in celostne tehnologije za načrtovanje in upravljanje prispevale k nastanku „modrega pasu“ v morjih, ki obdajajo Evropo, k izboljšanju pristaniških dejavnosti in primernemu okviru za prevoz po celinskih plovnih poteh.

| (c) | Za železniški in cestni promet
  bosta
  optimizacija upravljanja
  in interoperabilnost
  omrežja
  izboljšali
  učinkovito uporabo infrastrukture in čezmejnih dejavnosti. Razvili se bodo celoviti sistemi za sodelovanje pri upravljanju cestnega prometa in informacijski sistemi, ki bodo temeljili na komunikaciji od vozila do vozila in od vozila do infrastrukture. |
| --- | --- |

(c)

Za železniški in cestni promet
  bosta
  optimizacija upravljanja
  in interoperabilnost
  omrežja
  izboljšali
  učinkovito uporabo infrastrukture in čezmejnih dejavnosti. Razvili se bodo celoviti sistemi za sodelovanje pri upravljanju cestnega prometa in informacijski sistemi, ki bodo temeljili na komunikaciji od vozila do vozila in od vozila do infrastrukture.

4.2.3.   Razvoj ▌novih konceptov tovornega prometa in logistike

To lahko zmanjša pritisk na prevozni sistem
  in okolje
  ter izboljša varnost in zmogljivost tovora. Visoka zmogljivost in majhen okoljski vpliv vozil se lahko namreč združita s pametnimi in varnimi infrastrukturnimi sistemi ▌.
  To bi moralo temeljiti na celostnem logističnem pristopu za področje prometa.
  Dejavnosti bodo tudi podprle razvoj vizije e-tovora, brezpapirne ureditve za tovorni promet, v kateri je elektronski pretok informacij, storitev in plačil povezan s fizičnimi tovornimi tokovi skozi različne vrste prevoza.

4.2.4.   Zmanjšanje števila prometnih nesreč, smrtnih žrtev

  in poškodovanih

  ter izboljšanje zaščite

To bo doseženo z obravnavo vidikov, povezanih z organizacijo, upravljanjem in spremljanjem delovanja ter tveganj prometnih sistemov; in z osredotočenjem na zasnovo,
  izdelavo
  in obratovanje zrakoplovov, vozil in plovil, infrastrukture in terminalov. Poudarek bo na pasivni in aktivni varnosti, preventivni varnosti in okrepljenih postopkih za avtomatizacijo in usposabljanje, ki naj zmanjšajo
  tveganje in
  posledice človeških napak. Da bi se bolje predvidel, ocenil in zmanjšal vpliv vremenskih, naravnih nesreč
  ter drugih kriznih razmer
  , se bodo razvila posebna orodja in tehnike. Dejavnosti se bodo usmerile tudi v vključevanje varnostnih vidikov v načrtovanje in upravljanje tokov potnikov in tovora, v zasnovo letal, vozil in plovil, v upravljanje prometa in sistemsko upravljanje ter v oblikovanje
  prometnih infrastruktur ter tovornih in potniških
  terminalov.
  Inteligentne prometne in povezljivostne aplikacije se lahko uporabijo tudi za izboljšanje zaščite. Dejavnosti bodo usmerjene tudi v izboljšanje varnosti vseh udeležencev v prometu, zlasti najbolj ogroženih in v mestnih območjih.

4.3.   Vodilna vloga za evropsko prometno industrijo

Z vodilno vlogo v 
  novem tehnološkem razvoju
  ter
  z večjo konkurenčnostjo
  obstoječih proizvodnih procesov bodo raziskave in inovacije ob rastoči konkurenci prispevale k rasti in visoko kvalificiranim delovnim mestom v evropski industriji prometa. V igri je
  nadaljnje
  ohranjanje konkurenčnosti pomembnega gospodarskega sektorja, ki neposredno pomeni 6,3 % BDP Evropske unije in zaposluje približno 13 milijonov ljudi v Evropi. Posebni cilji vključujejo razvoj naslednje generacije inovativnih
  in okolju prijaznih zračnih, vodnih in kopenskih
  prevoznih sredstev,
  zagotavljanje trajnostne proizvodnje inovativnih sistemov in opreme ter priprava
  podlage za
  prevozna sredstva prihodnosti
  , z oblikovanjem
  novih tehnologij
  , konceptov in
  zasnov
  , pametnih nadzornih sistemov, učinkovitih
  razvojnih
  in proizvodnih procesov,
  inovativnih storitev in postopkov certificiranja
  . Cilj Evrope je, da prevzame svetovno vodilno vlogo v učinkovitosti,
  okoljski dejavnosti
  in varnosti pri vseh vrstah prevoza
  ter utrdi svoj vodilni položaj na svetovnih trgih, tako glede končnih proizvodov kot podsistemov
  .

Raziskave in inovacije se bodo usmerile na naslednje posebne dejavnosti:

4.3.1.   Razvoj naslednje generacije prometnih sredstev za zagotovitev tržnega deleža v prihodnosti

To bo pomagalo okrepiti evropsko vodilno vlogo v letalskem prevozu, prevozu z vlaki za visoke hitrosti,
  konvencionalnem
  mestnem in primestnem železniškem prevozu, cestnem prevozu, elektromobilnosti, prevozu na potniških ladjah, trajektih in posebnih visokotehnoloških ladjah in morskih ploščadih. Prav tako bo to povečalo konkurenčnost evropskega gospodarstva v prihodnjih tehnologijah in sistemih ter podpiralo diverzifikacijo na nove trge, vključno v drugih sektorjih zunaj sektorja prometa. To vključuje razvoj inovativnih varnih
  in okolju prijaznih
  letal, vozil in plovil, ki vključujejo učinkovite pogonske sisteme, sisteme za visoko učinkovitost in inteligentne sisteme
  delovanja in
  nadzora.

4.3.2.   Pametni nadzorni sistemi na krovu

Ti ukrepi so potrebni za uresničevanje višje stopnje učinkovitosti in povezovanja sistemov v prometu. Razvili se bodo ustrezni vmesniki za komunikacijo med zrakoplovi, vozili, plovili in infrastrukturami v vseh pomembnih kombinacijah,
  ob upoštevanju vpliva elektromagnetnih polj,
  da se opredelijo skupni operativni standardi.
  Sistemi lahko med drugim zagotavljajo informacije o upravljanju prometa in uporabniške informacije neposredno napravam v vozilu, in sicer na podlagi zanesljivih prometnih podatkov v realnem času o stanju in zastojih na cestah ravno iz teh naprav.

4.3.3.   Napredni proizvodni procesi

Taki procesi bodo omogočili prilagajanje uporabnikom, znižanje stroškov življenjskega ciklusa in skrajšanje časa, potrebnega za razvoj, ter olajšali standardizacijo in certifikacijo letal, vozil, plovil
  , njihovih sestavnih delov in opreme
  ter z njimi povezane infrastrukture. Dejavnosti na tem področju bodo razvijale hitre in stroškovno učinkovite konstrukcijske in proizvodne tehnike, vključno z montažo, izgradnjo, vzdrževanjem in recikliranjem z digitalnimi instrumenti in avtomatizacijo, ter sposobnostjo za integracijo zapletenih sistemov. To bo spodbujalo konkurenčne dobavne verige, ki bi lahko v kratkem času zagotovile svoje storitve na trgu in zmanjševanje stroškov,
  ne da bi omajalo operativno varnost in zaščito
  .
  Tudi uporaba inovativnih materialov na področju prometa je prednostna naloga, ki ima tako okoljski kot konkurenčni smoter, gre pa tudi za večjo varnost in zaščito.

4.3.4.   Raziskovanje popolnoma novih konceptov prometa

To bo pomagalo okrepiti konkurenčnost Evrope na dolgi rok. Strateške
  večdisciplinarne
  raziskave in dejavnosti preverjanja konceptov bodo obravnavale
  rešitve za
  inovativne prometne sistem.
  To bo vključevalo
  povsem
  avtomatizirane in druge nove vrste
  letal, vozil in plovil z dolgoročnim potencialom
  ter visoko okoljsko učinkovitostjo, pa tudi nove storitve.

4.4.   Družbeno-ekonomske in vedenjske raziskave in v prihodnost usmerjene dejavnosti za oblikovanje politik

Ukrepi za podporo analize politik in razvoja,
  tudi zbiranje dokazov za razumevanje odnosa do prostorskih,
  družbenoekonomskih
  in širših družbenih vidikov
  prometa, so potrebni za pospeševanje inovacij in
  oblikovanje skupne zbirke dokazov
  za reševanje težav, ki nastajajo zaradi prometa. Dejavnosti se bodo osredotočile na razvoj in izvajanje evropskih politik za raziskave in inovacije za promet
  in mobilnost
  , perspektivne študije in tehnološko načrtovanje ter na krepitev evropskega raziskovalnega prostora.

Razumevanje
  lokalnih in regionalnih posebnosti
  , vedenja
  in pogledov
  uporabnikov, družbene sprejemljivosti, učinka ukrepov politike, vzorcev mobilnosti
  in spreminjajočih se potreb
  ,
  razvoj bodočega povpraševanja,
  poslovnih modelov in njihovih posledic je bistvenega pomena za razvoj evropskega prometnega sistema.
  Razvijali se bodo scenariji
  ob upoštevanju družbenih trendov,
  dokazov o vzročnosti
  , ciljev in politik in tehnološkega
  predvidevanja
  glede na leto 2050. Zaradi boljšega razumevanja povezave med teritorialnim razvojem,
  socialno kohezijo
  in evropskim prometnim sistemom so potrebni zanesljivi modeli, na podlagi katerih je mogoče sprejeti dobre politične odločitve.

Raziskave se bodo usmerile na
  zmanjševanje
  družbenih
  in ozemeljskih
  neenakosti pri dostopu do mobilnosti in na izboljšanje položaja ranljivih
  prometnih
  uporabnikov. Obravnavati je treba tudi gospodarska vprašanja s poudarkom na možnostih za internalizacijo zunanjih stroškov prometa pri različnih vrstah prometa ter na obdavčevanju in modelih za določanje cen. Raziskave so potrebne za oceno prihodnjih zahtev glede znanja in delovnih mest,
  razvoja in uvajanja raziskav in inovacij ter nadnacionalnega sodelovanja
  .

4.5.   Posebni izvedbeni vidiki

Dejavnosti bodo organizirane tako, da bodo po potrebi omogočale integriran in vrstam prevoza prilagojen pristop. Zagotoviti bo treba večletno prepoznavnost in kontinuiteto, da bi lahko upoštevali posebnosti vseh vrst prevoza in vse razsežnosti izzivov ter ustrezne vidike strateških raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform.

Lahko se preuči možnost podpore za ustrezne pobude skupnega načrtovanja programov (JPI – Joint Programming Initiatives) in za ustrezna javno-javna in javno-zasebna partnerstva. Vzpostavljene bodo tudi primerne povezave z ukrepi ustreznih evropskih partnerstev za inovacije. Pri dejavnostih bo poudarek tudi na krepitvi podpore in spodbujanju vključevanja MSP.

5.   PODNEBNI UKREPI, OKOLJE TER UČINKOVITA RABA VIROV IN SUROVIN

5.1.   Boj proti podnebnim spremembam in prilagoditev nanje

Sedanje koncentracije CO2 v ozračju so skoraj 40 % višje kot na začetku industrijske revolucije in najvišje v zadnjih 2 milijonih let. Toplogredni plini, ki niso CO2, prav tako prispevajo k podnebnim spremembam in imajo vse pomembnejšo vlogo. Brez odločnega ukrepanja bi podnebne spremembe na svetovni ravni lahko stale najmanj 5 % BDP vsako leto, v nekaterih scenarijih tudi do 20 %. Nasprotno pa bi lahko z zgodnjim in učinkovitim ukrepanjem neto stroške omejili na približno 1 % BDP na leto. Da bi ostali v okviru ciljnega segrevanja svetovne temperature za 2 oC in se izognili najhujšim posledicam podnebnih sprememb, bodo morale razvite države do leta 2050 zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 80–95 % v primerjavi z letom 1990.

Cilj ukrepanja je torej oblikovati in oceniti inovativne, stroškovno učinkovite in trajnostne ukrepe
  in strategije
  za prilagoditev in ublažitev tako CO2 in toplogrednih plinov
  in aerosolov
  , ki niso CO2 , ter poudariti tehnološke kot tudi netehnološke okolju prijazne rešitve s predložitvijo dokazov za osveščeno, zgodnje in učinkovito ukrepanje ter povezovanjem zahtevanih sposobnosti.

Da bi to dosegli, morajo biti raziskave in inovacije osredotočene na naslednje:

5.1.1.   Izboljšanje razumevanja podnebnih sprememb in zagotavljanje zanesljivih podnebnih napovedi

Boljše razumevanje vzrokov in razvoja podnebnih sprememb ter natančnejše napovedi glede podnebja so ključnega pomena za družbo, da bi zaščitili življenje, dobrine in infrastrukture ter zagotovili učinkovito sprejemanje odločitev
  , pa tudi ustrezne blažitvene in prilagoditvene rešitve
  . Bistveno je še izboljšati znanstveno bazo znanja podnebnih dejavnikov, procesov, mehanizmov, povratnih učinkov
  in mejnih vrednostih
  , povezanih z delovanjem ▌kopenskih
  , morskih in polarnih
  ekosistemov in podnebja. Boljše
  razumevanje bo omogočilo natančnejše zaznavanje podnebnih sprememb in prispevalo k temu, da bomo lahko ugotovili, ali gre za naravne ali antropogene vzročne dejavnike
  .
  Zanesljivejše podnebne
  napovedi
  in predvidevanja
  z ustreznimi časovnimi in prostorskimi lestvicami bodo
  oprte na izboljšave pri meritvah in razvoj
  bolj točnih scenarijev in modelov, tudi v celoti vezanih modelov zemeljskih sistemov
  , ob upoštevanju paleopodnebne zgodovine
  .

5.1.2.   Ocena vplivov in občutljivosti ter razvoj inovativnih stroškovno učinkovitih ukrepov za prilagajanje in preprečevanje

  ter obvladovanje

  tveganja

Znanje o sposobnosti družbe, gospodarstva
  in ekosistemov
  za prilagajanje na podnebne spremembe je pomanjkljivo. Učinkoviti, uravnoteženi in družbeno sprejemljivi ukrepi, usmerjeni v okolje
  , gospodarstvo
  in družbo, ki so odporni na podnebne spremembe, zahtevajo celovito analizo sedanjih in prihodnjih posledic, občutljivosti, izpostavljenosti prebivalstva, tveganja
  in njegovega obvladovanja, sekundarnih učinkov, kot so migracije in konflikti
  , stroškov in priložnosti, povezanih s podnebnimi spremembami in spremenljivostjo, ob upoštevanju izrednih dogodkov ter z njimi povezanih nevarnosti, katerih vzrok je podnebje, in njihovih ponavljanj. Ta analiza bo pripravljena tudi glede škodljivih vplivov podnebnih sprememb na biotsko raznovrstnost, ekosisteme in ekosistemske storitve,
  vodne vire,
  infrastrukture ter gospodarska in naravna bogastva. Poudarek bo na najbolj dragocenih naravnih ekosistemih in grajenem okolju ter ključnih družbenih, kulturnih in gospodarskih sektorjih v Evropi. Z ukrepi se bodo preučili posledice in vse večja tveganja za zdravje ljudi, ki izhajajo iz podnebnih sprememb
  , nevarnosti, katerih vzrok je podnebje,
  in povečane koncentracije toplogrednih plinov v ozračju. Z raziskavami se bodo ocenili inovativni, pravično porazdeljeni in stroškovno učinkoviti prilagoditveni odzivi na podnebne spremembe, vključno z zaščito in prilagoditvijo naravnih virov in ekosistemov, ter s tem povezani učinki za podporo njihovega razvoja in izvajanja na vseh ravneh in v vseh obsegih ter za obveščanje o tem. To bo vključevalo tudi možne posledice, stroške, tveganje
  in koristi, povezane z
  geoinženirskimi možnostmi. Preučile se bodo kompleksne medsebojne povezave, spori in sinergije odločitev politike v zvezi s prilagajanjem in preprečevanjem tveganja z drugimi podnebnimi in sektorskimi politikami, vključno s posledicami za zaposlovanje in življenjski standard ranljivih skupin.

5.1.3.   Podpora politikam za ublažitev

  posledic podnebnih sprememb, vključno s študijami s poudarkom na učinku drugih sektorskih politik

Za prehod Unije na konkurenčno, z vidika virov učinkovito in na podnebne spremembe odporno gospodarstvo
  in družbo
  do leta 2050 je treba oblikovati učinkovito in dolgoročno strategijo, ki temelji na majhnih emisijah, ter doseči pomemben napredek na področju naših zmogljivosti za inovacije. Z raziskavami se bodo ocenila okoljska in družbenoekonomska tveganja, priložnosti in učinki možnosti za ublažitev podnebnih sprememb.
  Ocenili se bodo tudi učinki drugih sektorskih politik.
  Raziskave bodo podprle razvoj in potrditev novih podnebno-energetsko-gospodarskih modelov ob upoštevanju ekonomskih instrumentov in zadevnih zunanjih stroškov, da se preverijo možnosti politike za ublažitev in poti nizkoogljičnih tehnologij v različnih obsegih ter za ključne gospodarske in družbene sektorje na ravni Unije in svetovni ravni. Dejavnosti bodo spodbujale tehnološke, institucionalne in družbenoekonomske inovacije z izboljšanjem povezav med raziskavami in praktično uporabo ter med podjetniki, končnimi uporabniki, raziskovalci
  , oblikovalci politike
  in izobraževalnimi ustanovami.

5.2.   
  Varstvo okolja, trajnostno upravljanje naravnih virov, vode, biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Družbe se spopadajo z velikimi izzivi, kako vzpostaviti trajnostno ravnotežje med potrebami ljudi in okoljem. Okoljski viri: voda, zrak, biomasa, plodna tla, biotska raznovrstnost, ekosistemi in storitve, ki jih ti zagotavljajo, so temelj za učinkovito delovanje evropskega in globalnega gospodarstva ter kakovost življenja. Globalne poslovne priložnosti, povezane z naravnimi viri, naj bi po predvidevanjih do leta 2050 znašale več kot 2 000 milijard EUR (11). Kljub temu se ekosistemi po Evropi in svetu uničujejo bolj, kot jih je narava zmožna obnavljati, okoljski viri pa se izkoriščajo prekomerno
  in celo uničujoče
  . V Uniji je na primer vsako leto uničenih 1 000 km2 najbolj plodnih tal in dragocenih ekosistemov, poleg tega se zavrže četrtina sladke vode. Takšnih vzorcev ne smemo več dopuščati. Raziskave morajo prispevati k spreminjanju trendov, ki so škodljivi za okolje, in zagotavljanju, da ekosistemi še naprej zagotavljajo vire, dobrine in storitve, ki so bistvenega pomena za dobro počutje in gospodarsko blaginjo
  ter trajnostni razvoj
  .

Cilj ukrepanja je torej zagotoviti znanje
  in orodja
  za upravljanje
  in zaščito
  naravnih virov, s katerim se doseže trajnostno ravnotežje med omejenimi viri ter
  sedanjimi in prihodnjimi
  potrebami družbe in gospodarstva.

Da bi to dosegli, morajo biti raziskave in inovacije osredotočene na naslednje:

5.2.1.   Spodbujanje razumevanja

  biotske raznovrstnosti in

  delovanja ekosistemov, njihove interakcije s socialnimi sistemi ter njihove vloge pri ohranjanju gospodarstva in blaginje ljudi

Ukrepi družbe lahko povzročijo spremembe v okolju, ki so trajne in spremenijo značaj ekosistemov
  in njihove biotske raznovrstnosti
  . Ta tveganja je zato pomembno predvideti z ocenjevanjem, spremljanjem in napovedovanjem učinka človekovih dejavnosti na okolje
  , vključno s spremembo rabe zemljišč,
  ter okoljskih sprememb na človekovo dobro počutje. Raziskave morskih (od obalnih območij do odprtega morja
  , vključno s trajnostjo morskih virov
  ),
  polarnih,
  sladkovodnih, kopenskih in urbanih ekosistemov, vključno z ekosistemi, ki so odvisni od podzemne vode, bodo izboljšale naše razumevanje zapletenih interakcij med naravnimi viri ter družbenimi, gospodarskimi in ekološkimi sistemi, vključno z naravnimi prelomnimi točkami, ter odpornosti ali občutljivosti človeških in bioloških sistemov. Z raziskavami se bo preučilo, kako
  biotska raznovrstnost in
  ekosistemi delujejo in se odzivajo na antropogene učinke, kako se lahko obnovijo in kako bo to vplivalo na gospodarstvo in blaginjo ljudi. Preučene bodo tudi rešitve izzivov, povezanih z viri
  , v evropskem in mednarodnem okviru
  . Raziskave bodo prispevale k politikam in praksam, ki zagotavljajo, da družbene in gospodarske dejavnosti delujejo v mejah trajnosti in prilagodljivosti ekosistemov in biotske raznovrstnosti.

5.2.2.   
  Razvoj celostnih pristopov za obravnavo z vodo povezanih izzivov ter prehod na trajnostno upravljanje in uporabo vodnih virov in storitev

Razpoložljivost in kakovost sladke vode sta postali globalna problema z daljnosežnimi gospodarskimi in socialnimi posledicami. Z nenehno naraščajočim povpraševanjem po različnih in pogosto nasprotujočih si rabah (npr. kmetijstvo, industrija, rekreacijske dejavnosti, javne storitve, vzdrževanje ekosistemov in zemeljskih površin, obnova in izboljšava okolja) ter povečano ranljivostjo tega vira, ki se stopnjuje s podnebnimi in globalnimi spremembami, urbanizacijo, onesnaževanjem in prekomernim izkoriščanjem sladkovodnih virov, postaja ohranjanje in izboljševanje kakovosti in razpoložljivosti vode ter blaženje vpliva človekovih dejavnosti na sladkovodne ekosisteme ključen izziv tako za uporabnike vode v različnih sektorjih kot tudi za vodne ekosisteme.

Raziskave in inovacije bodo usmerjene v te pritiske in bodo zagotovile integrirane strategije, orodja, tehnologije in inovativne rešitve za zadovoljevanje sedanjih in prihodnjih potreb. Namenjene bodo razvoju ustreznih strategij gospodarjenja z vodnimi viri, izboljšanju kakovosti vode, obvladovanju neravnotežja med povpraševanjem in razpoložljivostjo ali ponudbo vode na različnih ravneh in v različnih razsežnostih, zaprtju vodnega cikla, spodbujanju trajnostnega ravnanja končnih uporabnikov ter obravnavi z vodo povezanih tveganj, obenem pa bodo ohranjale celovitost, zgradbo in delovanje vodnih ekosistemov v skladu z merodajnimi politikami EU.

5.2.3.   Zagotavljanje znanja in orodij za učinkovito sprejemanje odločitev in vključevanje javnosti

Družbeni in gospodarski sistemi ter sistemi upravljanja morajo biti še vedno oblikovani tako, da obravnavajo vse manjšo razpoložljivost virov in škodo, nastalo v ekosistemih. Raziskave in inovacije bodo podprle odločitve politike, ki so potrebne za upravljanje naravnih virov in ekosistemov, da bi se izognili škodljivim podnebnim in okoljskim spremembam ali se prilagodili nanje in spodbujali institucionalne, gospodarske, vedenjske in tehnološke spremembe, ki zagotavljajo trajnost.
  Na temelju raziskav bodo oblikovani sistemi za vrednotenje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, vključno z razumevanjem zaloge naravnega kapitala in pretoka ekosistemskih storitev.
  Poudarek bo na ključnih ekosistemih in ekosistemskih storitvah, ki so pomembni za politiko, kot so sladke vode, morja in oceani
  (vključno z obalnimi območji), gozdovi, polarna območja
  , kakovost zraka, biotska raznovrstnost, raba zemljišč in tla. Odpornost družbe in ekosistemov
  na onesnaževala in patogene ter
  na hude nesreče, vključno z nevarnostmi, ki jih pomenijo ujme
  (kot so seizmične in vulkanske nevarnosti, poplave in suše), in gozdnimi požari
  , bo okrepljena z izboljšanjem zmogljivosti za napovedovanje, zgodnje opozarjanje in ocenjevanje ranljivosti in posledic, vključno z vidikom različnih tveganj. Raziskave in inovacije bodo torej podprle okoljsko politiko in politiko za učinkovitejše izkoriščanje virov ter zagotovile možnosti za učinkovito na dokazih osnovano upravljanje znotraj varnih omejitev. Oblikovani bodo inovativni načini, da bi povečali skladnost politik, dosegli kompromise in obvladovali navzkrižne interese kot tudi okrepili ozaveščenost javnosti glede rezultatov raziskav in sodelovanje državljanov pri sprejemanju odločitev.

5.3.   Zagotavljanje trajnostne oskrbe z neenergetskimi in nekmetijskimi surovinami

Sektorji, kot so gradbeništvo, kemična, avtomobilska, letalska in vesoljska industrija ter stroji in oprema, ki imajo skupno dodano vrednost več kot 1 000 milijard EUR, in zagotavljajo zaposlitev za približno 30 milijonov ljudi, so odvisni od dostopa do surovin. Unija je samozadostna pri oskrbi z mineralnimi surovinami za gradbeništvo. Čeprav je ena od največjih proizvajalk nekaterih industrijskih rudnin na svetu, je neto uvoznica večine izmed njih. Poleg tega je močno odvisna od uvoza kovinskih rudnin in je popolnoma odvisna od uvoza nekaterih kritičnih surovin.

Nedavni trendi kažejo, da bosta na povpraševanje po surovinah vplivala razvoj gospodarstev v razponu in hitro razširjanje ključnih osnovnih tehnologij. Evropa mora zagotoviti trajnostno upravljanje in oskrbo s surovinami od znotraj in zunaj svojih meja za vse sektorje, ki so odvisni od dostopa do surovin. Cilji politike za kritične surovine so opisani v pobudi Komisije o surovinah (12).

Cilj ukrepanja je torej izboljšati bazo znanja glede surovin in razviti inovativne rešitve za stroškovno učinkovito in okolju prijazno iskanje, črpanje oziroma pridobivanje, predelavo,
  ponovno uporabo,
  recikliranje in ponovno pridobivanje surovin ter njihovo nadomestitev z ekonomsko privlačnimi
  in okoljsko trajnostnimi
  alternativami, ki imajo manjši vpliv na okolje.

Da bi to dosegli, morajo biti raziskave in inovacije osredotočene na naslednje:

5.3.1.   Izboljšanje baze znanja glede razpoložljivosti surovin

Izboljšana bo ocena dolgoročne razpoložljivosti svetovnih virov in virov Unije, vključno z dostopom do urbanih rudnikov (odlagališča in rudarski odpadki),
  obalnih in
  globokomorskih virov (npr. globokomorsko rudarjenje redkih zemeljskih rudnin) in z njimi povezanimi negotovostmi. To znanje bo družbi pomagalo doseči bolj učinkovito uporabo, recikliranje in ponovno uporabo redkih ali okolju škodljivih surovin. Prav tako bo pripomoglo k razvoju svetovnih pravil, praks in standardov, ki bodo urejali ekonomsko izvedljivo, okolju prijazno in družbeno sprejemljivo iskanje, črpanje oziroma pridobivanje ter predelavo virov, vključno s praksami pri rabi zemljišč in morskem prostorskem načrtovanju
  , na podlagi ekosistemskega pristopa
  .

5.3.2.   Spodbujanje trajnostne oskrbe s surovinami in njihove uporabe, vključno z

  mineralnimi viri s kopnega in iz morja, kar zajema

  iskanje, črpanje oziroma pridobivanje, predelavo,

  ponovno uporabo,

  recikliranje in ponovno pridobivanje

Raziskave in inovacije so potrebne v celotnem življenjskem ciklusu materialov, da bi zagotovili cenovno dostopno, zanesljivo in trajnostno oskrbo s surovinami in upravljanje surovin, ki so nujno potrebne za evropsko industrijo. Razvoj in uporaba ekonomsko izvedljivih, družbeno sprejemljivih in okolju prijaznih tehnologij iskanja, črpanja oziroma pridobivanja ter predelave bosta spodbudila učinkovito uporabo virov.
  Pri tem bo šlo tudi za mineralne vire s kopnega in iz morja ter za izkoriščanje
  možnosti urbanih rudnikov. Nove in ekonomsko izvedljive
  in z viri gospodarne
  tehnologije, poslovni modeli in postopki recikliranja in ponovnega pridobivanja materialov
  , vključno z zaprtimi krožnimi procesi in sistemi,
  bodo poleg tega pripomogli k zmanjšanju odvisnosti Unije od oskrbe s primarnimi surovinami. To bo vključevalo potrebo po daljši uporabi, visokokakovostnem recikliranju in ponovnem pridobivanju ter korenitem zmanjšanju trošenja sredstev. Uporabljen bo pristop na osnovi celotnega življenjskega ciklusa od oskrbe z razpoložljivimi surovinami do konca uporabe z upoštevanjem minimalnih zahtev glede porabe energije in virov.

5.3.3.   Najti alternative za kritične surovine

Ob pričakovanju možnega zmanjšanja razpoložljivosti nekaterih materialov na svetovni ravni, npr. zaradi trgovinskih omejitev, bodo preučena in razvita nadomestila in alternative za kritične surovine s podobno zmogljivostjo. S tem se bo zmanjšala odvisnost Unije od primarnih surovin in izboljšal vpliv na okolje.

5.3.4.   Izboljšanje družbene ozaveščenosti ter spretnosti in znanj v zvezi s surovinami

Za potrebni prehod na bolj samozadostno gospodarstvo, ki učinkovito izkorišča vire, bodo potrebne kulturne, vedenjske, družbenoekonomske
  , sistemske
  in institucionalne spremembe. Da bi rešili vse večji problem pomanjkanja strokovnega znanja v surovinskem sektorju Unije (vključno z evropsko rudarsko industrijo), se bodo spodbujala učinkovitejša partnerstva med univerzami, geološkimi raziskavami, industrijo
  in drugimi zainteresiranimi stranmi
  . Podpirati po treba tudi razvoj inovacijskega, okolju prijaznega znanja in sposobnosti. Poleg tega je ozaveščenost javnosti o pomenu domačih surovin za evropsko gospodarstvo še vedno omejena. Da bi olajšali potrebne strukturne spremembe, bo cilj raziskav in inovacij okrepiti vlogo državljanov, oblikovalcev politike, strokovnih delavcev in institucij.

5.4.   Omogočanje prehoda na okolju prijazno gospodarstvo in družbo z ekološkimi inovacijami

Unija ne more uspešno delovati v svetu vedno večje porabe virov, degradacije okolja in izgube biotske raznovrstnosti. Za ločitev rasti od uporabe naravnih virov so potrebne strukturne spremembe glede načina, kako se ti viri ob upoštevanju varstva okolja uporabljajo, ponovno uporabijo in upravljajo. Z ekološkimi inovacijami bomo lahko zmanjšali pritisk na okolje, povečali učinkovitost izkoriščanja virov in Unijo usmerili na pot k doseganju gospodarstva, ki učinkovito upravlja z viri in energijo. Ekološke inovacije prav tako ustvarjajo velike priložnosti za rast in nova delovna mesta ter povečujejo evropsko konkurenčnost na svetovnem trgu, katerega vrednost naj bi po letu 2015 dosegla bilijon EUR (13). Že 45 % podjetij je uvedlo vsaj eno vrsto ekološke inovacije. Ocenjuje se, da so približno 4 % ekoloških inovacij pripomogli k več kot 40-odstotnemu zmanjšanju porabe surovin na enoto proizvoda (14), kar kaže na obetavne možnosti v prihodnosti.
  Vseeno pa ni nič neobičajnega, da zelo obetavni in tehnično napredni ekološko inovativni tehnologije, procesi, storitve in izdelki ne pridejo na trg zaradi predkomercialnih izzivov in da ne uresničujejo vseh svojih okoljskih in gospodarskih možnosti, saj zasebni vlagatelji menijo, da sta njihovo povečanje in uvedba na trg preveč tvegana.

Cilj ukrepanja je torej spodbujati vse oblike ekoloških inovacij, ki omogočajo prehod na okolju prijazno gospodarstvo.

Da bi to dosegli, morajo biti raziskave in inovacije osredotočene na naslednje:

5.4.1.   Krepitev

  ekološko inovativnih

  tehnologij, procesov, storitev in proizvodov,

  vključno s preučevanjem načinov za zmanjšanje količine surovin v proizvodnji in porabi ter premagovanjem ovir v zvezi s tem

  , ter povečanje njihovega sprejema na trgu

Spodbujale se bodo vse oblike inovacij, tako tiste, ki nadgrajujejo že obstoječe inovacije, kot tudi izvirne inovacije, pri čemer bodo združene tehnološke, organizacijske, družbene, vedenjske in poslovne inovacije ter inovacije v zvezi s politiko, okrepljena pa bo tudi udeležba civilne družbe. Tako se bo spodbujalo tudi bolj krožno gospodarstvo ob hkratnem zmanjšanju vplivov na okolje in
  povečevanju okoljske odpornosti ter
  upoštevanju povratnih učinkov na okolje
  in morebiti druge sektorje
  . To bo vključevalo
  inovacije, osredotočene na uporabnika,
  poslovne modele, industrijske simbioze, sisteme za servisiranje proizvodov, zasnovo proizvodov, pristope po načelu celotnega življenjskega ciklusa in od začetka do začetka
  ter preučevanje načinov za zmanjšanje količine surovin v proizvodnji in porabi ter premagovanjem ovir v zvezi s tem
  .
  Obravnavano bo tudi vprašanje možnosti za prehod na bolj trajnostne vzorce porabe.
  Cilj bo izboljšati učinkovitost uporabe virov z absolutnim zmanjšanjem vhodnih materialov, odpadkov in izpustov škodljivih snovi
  (npr. tistih, navedenih v uredbi REACH

   (15)

  in drugih)
  ob celotni verigi ustvarjanja vrednosti ter spodbujati ponovno uporabo, recikliranje in nadomeščanje virov. Poudarek bo na spodbujanju prehoda z raziskav na trg z vključevanjem industrije in zlasti
  podjetij v zagonu in inovativnih
  MSP,
  organizacij civilne družbe in končnih uporabnikov,
  in sicer od razvoja prototipov
  ter predstavitve tehnične, socialne in okoljske učinkovitosti
  do
  prve uporabe in replikacije trga ekološko inovativnih tehnik, proizvodov, storitev ali praks, ki so pomembni za Unijo
  .
  Ukrepi bodo prispevali k odpravljanju ovir za razvoj in široko uporabo ekološko inovativnih, ustvarjalnih ali razvijajočih se trgov za zadevne rešitve ter k večji konkurenčnosti podjetij Unije, zlasti MSP, na svetovnih trgih.
  S povezovanjem ekoloških inovatorjev naj bi okrepili širjenje
  in uporabo
  znanja ter izboljšali povezavo med ponudbo in povpraševanjem.

5.4.2.   Podpora inovativnih politik in družbenih sprememb

Strukturne in institucionalne spremembe so potrebne, da je mogoč prehod k okolju prijaznemu gospodarstvu
  in družbi
  . Raziskave in inovacije bodo obravnavale glavne ovire za družbene in tržne spremembe, njihov cilj pa bo potrošnike, vodje podjetij in oblikovalce politike spodbuditi, da bi sprejeli inovativno in trajnostno ravnanje
  , ob prispevku družboslovja in humanistike
  . Oblikovani bodo trdna in pregledna orodja, metode in modeli za ocenjevanje in omogočanje glavnih gospodarskih, družbenih
  , kulturnih
  in institucionalnih sprememb, ki so potrebne za prehod na okolju prijazno gospodarstvo
  in družbo
  . Z raziskavami, ki bodo obsegale družbenoekonomske raziskave, vedenjske vede, udeležbo uporabnikov in sprejemanje inovacij s strani javnosti kot tudi dejavnosti za izboljšanje obveščanja in ozaveščanja javnosti, bo preučeno, kako spodbujati trajnostne
  načine življenja in
  vzorce potrošnje. V celoti se bodo izkoristile predstavitvene dejavnosti.

5.4.3.   Merjenje in ocenjevanje napredka na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu

Razviti je treba zanesljive kazalnike na vseh ustreznih prostorskih lestvicah, ki bi dopolnjevali BDP, metode in sisteme za podporo in ocenjevanje prehoda na okolju prijazno gospodarstvo in učinkovitosti ustreznih možnosti politike. Raziskave in inovacije, ki bodo temeljile na pristopu življenjskega ciklusa, bodo izboljšale kakovost in razpoložljivost podatkov, merilnih metod in sistemov, ki so pomembni za učinkovito uporabo virov in ekološke inovacije, ter spodbujale razvoj inovativnih kompenzacijskih shem. Družbenoekonomske raziskave bodo zagotovile boljše razumevanje vzrokov vedenja proizvajalcev in potrošnikov ter tako prispevale k oblikovanju učinkovitejših instrumentov politike za lažji prehod na gospodarstvo, ki učinkovito ravna z viri in je odporno na podnebne spremembe. Poleg tega bodo oblikovani metodologije ocenjevanja tehnologij in integrirano modeliranje, da bi na vseh ravneh podprli politike učinkovitosti virov in ekoloških inovacij, hkrati pa povečali skladnost politike in sklepanje kompromisov. Rezultati bodo omogočili spremljanje, ocenjevanje in zmanjšanje materiala in tokov energije, ki so vpleteni v proizvodnjo in potrošnjo, oblikovalcem politik in podjetjem pa bodo omogočili vključevanje okoljskih in zunanjih stroškov v njihove ukrepe in odločitve.

5.4.4.   Spodbujanje učinkovitosti virov prek digitalnih sistemov

Inovacije v informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) so lahko ključno orodje v podporo učinkovitosti virov. Da bi to dosegli, bodo sodobne in inovativne IKT prispevale k znatno učinkovitejši produktivnosti, zlasti prek samodejnih postopkov, spremljanja v realnem času in sistemov za podporo pri odločanju. Namen uporabe IKT bo pospešitev postopne dematerializacije gospodarstva z večjim prehodom na digitalne storitve in spodbujanje sprememb pri vedenju potrošnikov in poslovnih modelih z uporabo IKT v prihodnosti.

5.5.   Razvoj celovitih in trajnostnih globalnih sistemov za opazovanje okolja in informacijskih sistemov

Celoviti sistemi za opazovanje okolja in celoviti informacijski sistemi so bistveni za zagotavljanje dolgoročnih podatkov in informacij, ki so potrebni za reševanje tega izziva. Ti sistemi se bodo uporabili, da bi
  spremljali,
  ocenili in predvideli razmere, stanje in trende na področju podnebja in naravnih virov, vključno s surovinami,
  kopenskimi in morskimi (od obalnih območij do odprtega morja)
  ekosistemi in ekosistemskimi storitvami, ter v vseh sektorjih gospodarstva ocenili politike in možnosti, ki temeljijo na nizkih emisijah ogljika in katerih namen je ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Informacije in znanje, ki jih bodo ti sistemi zagotovili, se bodo uporabili za spodbujanje pametne uporabe strateških virov, podporo razvoju na dokazih osnovanih politik, spodbujanje novih okoljskih in podnebnih storitev ter razvoj novih priložnosti na svetovnih trgih.

Zmogljivosti, tehnologije in podatkovne infrastrukture za opazovanje in spremljanje Zemlje morajo temeljiti na napredku na področju IKT, vesoljskih tehnologij in omogočenih omrežij, opazovanj, pridobljenih na podlagi daljinskega zaznavanja, novih senzorjev in situ, mobilnih storitev, komunikacijskih omrežij in participativnih orodij spletnih storitev ter na boljši računalniški infrastrukturi in infrastrukturi za pripravo modelov z namenom, da bi stalno zagotavljali pravočasne in točne informacije in napovedi. Spodbujali se bodo prost, odprt in neomejen dostop do interoperabilnih podatkov in informacij ter učinkovito
  in po potrebi varno
  skladiščenje, upravljanje in razširjanje rezultatov raziskav.
  Z dejavnostmi se opredelijo prihodnje operativne dejavnosti evropskega programa za spremljanje Zemlje (Copernicus) in spodbudi uporaba podatkov iz programa Copernicus za raziskovalne dejavnosti.

5.6.
     
  Kulturna dediščina

Kulturna dediščina je edinstvena in nenadomestljiva, tako v opredmeteni obliki kot tudi s svojo neopredmeteno vrednostjo, kulturnim pomenom in vsebino. Je gonilo družbene kohezije, identitete in blaginje, znatno prispeva tudi k trajnostni rasti in ustvarjanju delovnih mest. Vseeno pa je evropska kulturna dediščina podvržena propadanju in škodi, ki ju še pospešuje vse večja izpostavljenost človekovim dejavnostim (npr. turizmu) in ekstremnim vremenskim pojavom zaradi podnebnih sprememb ter drugih naravnih tveganj in nesreč.

Cilj te dejavnosti je zagotoviti znanje in inovativne rešitve za ohranjanje in upravljanje opredmetene kulturne dediščine v Evropi, ki jo ogrožajo podnebne spremembe, in sicer s prilagoditvenimi in blažitvenimi strategijami, metodologijami, tehnologijami, proizvodi in storitvami.

Da bi to dosegli, mora biti poudarek pri večdisciplinarnih raziskavah in inovacijah na naslednjem:

5.6.1.
     
  Opredeljevanje ravni odpornosti z opazovanjem, spremljanjem in modeliranjem

Za izboljšanje znanstvene baze znanja o posledicah podnebnih sprememb in drugih okoljskih in človeških dejavnikov tveganja za kulturno dediščino bodo razvite nove in izboljšane tehnike ocenjevanja, spremljanja in modeliranja. Znanje in razumevanje, pridobljeno na podlagi scenarijev, modelov in orodij, vključno z analizo percepcije vrednosti, bo pripomoglo k zagotavljanju trdne znanstvene podlage za razvoj odpornostnih strategij, politik in standardov znotraj usklajenega okvira za ocenjevanje tveganja in upravljanje objektov kulturne dediščine.

5.6.2
     
  Zagotavljanje temeljitejšega razumevanja dojemanja podnebnih sprememb ter seizmoloških in vulkanskih tveganj in odzivanja nanje med različnimi skupinami

Raziskovalci in inovatorji bodo celovito pristopili k razvoju z viri gospodarnih rešitev za preprečevanje, prilagajanje in blaženje, ki bodo slonele na inovativnih metodologijah, tehnologijah, proizvodih in storitvah za ohranjanje objektov kulturne dediščine, kulturnih krajin in zgodovinskih habitatov.

5.7.
     Posebni izvedbeni vidiki

Dejavnosti bodo izboljšale sodelovanje Unije in njen finančni prispevek v večstranskih procesih in pobudah, kot so Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), Medvladna platforma o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Skupina za opazovanje Zemlje (GEO). Sodelovanje z drugimi večjimi javnimi in zasebnimi financerji raziskav
  , pa tudi s poglavitnimi raziskovalnimi omrežji
  bo izboljšalo svetovno in evropsko učinkovitost raziskav ter prispevalo k svetovnemu upravljanju raziskav.

Sodelovanje na področju znanosti in tehnologije bo prispevalo k svetovnemu tehnološkemu mehanizmu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in spodbujalo tehnološki razvoj, inovacije in prenos v podporo prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjševanju emisij toplogrednih plinov.

Na podlagi rezultatov konference ZN Rio+20 bo preučen mehanizem za sistematično zbiranje, primerjavo in analizo znanstvenega in tehnološkega znanja o ključnem trajnostnem razvoju in vprašanjih okolju prijaznega gospodarstva, ki bo vključeval okvir za merjenje napredka. Mehanizem bo dopolnil obstoječe znanstvene svete in organe ter skušal doseči sinergijo z njimi.

Raziskovalne dejavnosti v okviru tega izziva bodo prispevale k operativnim storitvam
  v okviru evropskega programa za spremljanje Zemlje (Copernicus), in sicer
  z zagotavljanjem razvojne baze znanja za
  Copernicus
  .
  Lahko bi preučili možnost podpore za ustrezne pobude skupnega načrtovanja programov in ustrezna javno-javna in javno-zasebna partnerstva.

Vzpostavljene bodo tudi primerne povezave z ukrepi ustreznih evropskih inovacijskih partnerstev in ustreznimi vidiki raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform.

Posebni ukrepi bodo zagotovili, da bodo rezultati raziskav in inovacij Unije na področju podnebja ter učinkovite uporabe virov in surovin uporabljeni pri drugih programih Unije, kot so LIFE+,
  evropski
  strukturni
  in investicijski
  skladi ter programi zunanjega sodelovanja.

Te dejavnosti bodo med drugim tudi nadgradile in izboljšale tiste, izvedene v okviru programa ekoloških inovacij.

Z ukrepi se prav tako zagotovijo:
  stalna analiza znanstvenega in tehnološkega napredka v Uniji ter njenih glavnih partnerskih državah in regijah, zgodnje raziskovanje tržnih priložnosti za nove okoljske tehnologije in prakse ter priprava za raziskave, inovacije in politiko.

6.   
  EVROPA V SPREMINJAJOČEM SE SVETU – VKLJUČUJOČE IN INOVATIVNE DRUŽBE, KI KRITIČNO RAZMIŠLJAJO

Ta oddelek vključuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki prispevajo k razvoju bolj vključujočih, inovativnih in razmišljujočih družb, pa tudi posebne ukrepe za podporo določenim medsektorskim vprašanjem, navedenim v tem Družbenem izzivu

   (16).

6.1.   Vključujoče družbe

Sedanji trendi v evropskih družbah prinašajo možnosti za bolj združeno Evropo, pa tudi tveganja
  in izzive
  . Te možnosti, tveganja
  in izzive
  je treba razumeti in predvideti, da se bo Evropa razvijala z ustrezno solidarnostjo in sodelovanjem na socialnem, gospodarskem, političnem
  , izobraževalnem
  in kulturnem področju, pri čemer je treba upoštevati medsebojno vedno bolj povezan
  in odvisen
  svet.

V tem okviru
  so cilji razumevanje, analiziranje in razvoj
  socialnega, gospodarskega in političnega vključevanja
  ter vključujočih trgov dela
  , boj proti revščini
  in socialni izključenosti
  , krepitev človekovih pravic, digitalne vključenosti, enakosti, solidarnosti in medkulturne dinamike s spodbujanjem
  vrhunske znanosti,
  interdisciplinarnih raziskav,
  razvoja
  kazalnikov, tehnološkega napredka, organizacijskih
  inovacij
  ,
  razvoja regionalnih inovacijskih grozdov
  in novih oblik sodelovanja in soustvarjanja. Področje raziskav in druge dejavnosti podpira izvajanje strategije Evropa 2020, pa tudi druge ustrezne ▌politike Unije. Raziskave na področju
  družbenih in
  humanističnih ved imajo
  vodilno
  vlogo v tem okviru. Za določanje, spremljanje, ocenjevanje
  in obravnavanje
  ciljev evropskih strategij in politik bodo potrebne
  usmerjene
  raziskave ▌, na podlagi katerih bodo oblikovalci politik lahko
  analizirali in
  ocenili učinek in učinkovitost predvidenih ukrepov, zlasti v korist socialne vključenosti.
  V ta namen morata celovita socialna vključenost in udeležba v družbi zajeti vsa področja življenja in vse starosti.

Za razumevanje, spodbujanje ali vzpostavljanje
  se bodo
  izvajali
  naslednji posebni cilji:

6.1.1.   
  Mehanizmi za spodbujanje

  pametne, trajnostne in vključujoče rasti

Evropa je razvila posebno in edinstveno kombinacijo gospodarskega napredka, socialnih politik za visoko raven socialne kohezije, humanističnih skupnih kulturnih vrednot, ki zajemajo demokracijo in vladavino skupnega prava, človekove pravice, spoštovanje in ohranjanje različnosti, pa tudi spodbujanje izobraževanja in znanosti, umetnosti in humanistike kot temeljnih gonil družbenega in gospodarskega napredka ter dobrega počutja.
  Stalna prizadevanja za gospodarsko rast nosijo več pomembnih človekovih, socialnih, okoljskih in gospodarskih stroškov. Pametna, trajnostna in vključujoča rast v Evropi pomeni precejšnje spremembe načina opredeljevanja, merjenja (tudi merjenje napredka ne samo s splošno uporabljenim kazalnikom BDP) ustvarjanja in ohranjanja rasti ter
  družbene
  blaginje skozi čas.

Raziskave bodo analizirale razvoj
  udeležbe državljanov,
  trajnostnega načina življenja
  , kulturnega razumevanja
  ter socialno-ekonomskih pogledov in vrednot ter njihove povezanosti s paradigmami, politikami in delovanjem institucij,
  skupnosti,
  trgov, podjetij, upravljanjem in verskimi sistemi v Evropi
  ter njihove odnose z drugimi regijami in gospodarstvi
  . Razvile bodo orodja za boljšo presojo vsebinskih in vzajemnih učinkov takšnega razvoja,
  primerjale javne politike glede na raznolikost izzivov po Evropi
  ter
  analizirale
  možnosti politike
  in mehanizmov odločanja
  na področjih, kot so zaposlovanje, obdavčenje, neenakosti, revščina, socialna vključenost, izobraževanje in usposabljanje, razvoj skupnosti, konkurenčnost ter notranji trg
  , z namenom razumeti nove pogoje in priložnosti za večjo evropsko povezanost ter vlogo njenih socialnih, kulturnih, znanstvenih in ekonomskih komponent in sinergij kot virov za primerjalne prednosti Unije v svetovnem merilu
  .

Analizirane bodo posledice demografskih sprememb zaradi starajoče se družbe in migracijskih gibanj na rast, trg dela in blaginjo. Da bi se lahko odzvali na izziv prihodnje rasti, je v tem okviru pomembno upoštevati različne sestavine znanja in pri tem raziskave osredotočiti na vprašanja učenja, izobraževanja in usposabljanja ali na vlogo in mesto mladih v družbi. Raziskave bodo tudi razvile boljša orodja za oceno trajnostnih učinkov različnih gospodarskih politik.
  Prav tako bodo preučile, kako se nacionalna gospodarstva razvijajo in katere oblike upravljanja na evropski in mednarodni ravni bi lahko pomagale preprečiti makroekonomska neravnovesja, monetarne težave, davčno konkurenco, brezposelnost in težave na področju zaposlovanja ter druge oblike
  družbenih,
  gospodarskih in finančnih težav. Upoštevale bodo vse večjo soodvisnost med Unijo in svetovnimi gospodarstvi, trgi in finančnimi sistemi
  ter iz tega izhajajoče izzive za institucionalni razvoj in javno upravo
  .
  Zaradi evropske krize javnega dolga bo poudarek tudi na raziskavah, ki bodo opredelile okvirne pogoje za stabilne evropske finančne in gospodarske sisteme.

6.1.2.   
  Zaupanja vredne organizacije, prakse, službe in politike, potrebne za oblikovanje

  prožnih, vključujočih

  , participativnih, odprtih in ustvarjalnih

  družb v Evropi

  , zlasti ob upoštevanju migracij, vključevanja in demografskih sprememb

Razumevanje družbenih
  , kulturnih in političnih
  sprememb v Evropi zahteva analizo spreminjajočih se demokratičnih praks in pričakovanj ter tudi zgodovinskega razvoja identitet, raznolikosti, ozemelj, religij, kultur
  , jezikov
  in vrednot. To vključuje dobro razumevanje zgodovine evropskega združevanja.
  Z raziskavami bodo določeni načini
  za prilagoditev in izboljšanje evropskih socialnih sistemov, javnih storitev in širše socialne razsežnosti politik za doseganje kohezije
  , enakosti spolov,
  spodbujanje
  participativnih, odprtih in ustvarjalnih družb ter
  večje družbene in gospodarske enakopravnosti ter medgeneracijske solidarnosti. Raziskave bodo analizirale, kako družbe in politika postajajo bolj evropske v širšem smislu z razvojem identitet, kultur in vrednot, kroženjem
  znanja,
  zamisli in prepričanj ter kombinacijo načel in praks vzajemnosti, enotnosti in enakopravnosti
  , pri čemer bo posebna pozornost namenjena migracijam, vključevanju in demografskim spremembam
  . Analizirale bodo, kako lahko ranljivo prebivalstvo
  (npr. Romi)
  celovito sodeluje v 
  izobraževanju,
  družbi in demokraciji, zlasti s pridobivanjem različnih sposobnosti in varstvom človekovih pravic. Analiza tega, ali so politični sistemi usklajeni s takšnim družbenim razvojem, in razvoja političnih sistemov bo zato osrednjega pomena. Raziskave bodo obravnavale tudi razvoj ključnih sistemov, ki zagotavljajo osnovne oblike
  človeških in
  socialnih vezi, kot so družina, delo, izobraževanje in zaposlovanje, ter prispevajo v boju proti
  družbeni neenakosti in izključenosti
  ter revščini.
  Socialna kohezija ter pravično in zanesljivo pravosodje, izobraževanje, demokracija, strpnost in različnost so dejavniki, ki jih je treba skrbno preučiti z namenom, da se ugotovijo in bolje izkoristijo evropske primerjalne prednosti na svetovni ravni ter politikam zagotovi boljša podpora, ki temelji na dokazih. Raziskave bodo upoštevale
  pomen
  mobilnosti in
  migracij
  , vključno s tokovi znotraj Evrope,
  in demografije v prihodnjem razvoju evropskih politik.

Poleg tega je razumevanje napetosti in možnosti, ki izhajajo iz prevzema IKT, tako na individualni kot kolektivni ravni, pomembno za odpiranje novih poti vključujočih inovacij.
  Glede na vse večji družbeno-gospodarski pomen digitalnega vključevanja bodo raziskave in ▌inovacijske dejavnosti spodbujale vključujoče rešitve IKT ter pridobivanje računalniških spretnosti in znanja, kar bo privedlo do večje vloge državljanov in konkurenčne delovne sile. Poudarek bo na novem tehnološkem napredku, ki bo omogočil korenito izboljšanje prilagodljivosti, prijaznosti do uporabnika in dostopnosti z boljšim razumevanjem državljanov, potrošnikov ter ravnanj in vrednot uporabnikov, vključno z osebami s posebnimi potrebami. To bo zahtevalo pristop, ki bi že v fazi zasnove vključeval raziskave in inovacije.

6.1.3.   
  Vloga

  Evrope kot svetovnega akterja

  , predvsem v zvezi s človekovimi pravicami in pravičnostjo po svetu

Različni evropski zgodovinski, politični, socialni in kulturni sistemi se vse bolj spopadajo z vplivom globalnih sprememb. Da bo Evropa nadalje razvila svoje zunanje ukrepe v sosedstvu in zunaj njega ter okrepila svojo vlogo v svetu, mora izboljšati zmogljivosti za določanje, prednostno obravnavanje, pojasnjevanje, ocenjevanje in spodbujanje ciljev politike
  v sodelovanju
  z drugimi regijami in družbami v svetu, da bo tako spodbudila sodelovanje ali preprečila oziroma rešila spore. V zvezi s tem mora prav tako izboljšati svoje zmogljivosti za napovedovanje ter odzivanje na razvoj in vplive globalizacije. To zahteva boljše poznavanje
  in pridobivanje izkušenj iz
  zgodovine, kulture in politično-gospodarskih sistemov drugih svetovnih regij, pa tudi vloge in vpliva nadnacionalnih akterjev. Evropa mora tudi učinkovito prispevati k svetovnemu upravljanju
  in pravičnosti po svetu
  na ključnih področjih, kot so trgovina, razvoj, delo, gospodarsko sodelovanje,
  okolje, izobraževanje, enakost spolov in
  človekove pravice, obramba in varnost. To pomeni potencial za gradnjo novih zmogljivosti z vidika orodij,
  storitev,
  sistemov in instrumentov za analizo ali z diplomatskega vidika na formalni in neformalni mednarodni ravni z vladnimi in nevladnimi udeleženci.

6.1.4.
     
  Spodbujanje trajnostnega in vključujočega okolja z inovativnim prostorskim in urbanističnim načrtovanjem in projektiranjem

Danes 80 % državljanov EU živi v mestih in okrog njih, zato imata lahko neustrezno urbanistično načrtovanje in projektiranje velike posledice za njihovo življenje. Da bi bila Evropa uspešna pri zagotavljanju rasti, delovnih mest in trajnostne prihodnosti, je treba razumeti način delovanja mest za vse državljane, njihovo zasnovo, življenjske razmere v njih in njihovo privlačnost, med drugim za naložbe in strokovno znanje.

Evropske raziskave in inovacije bi morale zagotoviti orodja in metode za bolj trajnostno, odprto, inovativno in vključujoče urbanistično načrtovanje in projektiranje za mesta in primestja, boljše razumevanje dinamike mestnih družb, družbenih sprememb in vezi med energijo, okoljem, prometom in rabo tal, vključno z medsebojno povezanostjo z okoliškimi podeželskimi območji, boljše razumevanje projektiranja in uporabe javnega prostora v mestih, tudi v okviru migracij, da bi se izboljšala socialna vključenost in razvoj ter zmanjšale nevarnosti in kriminal v mestih, nove načine za zmanjšanje pritiskov na naravne vire in spodbuditev trajnostne gospodarske rasti ob izboljšanju kakovosti življenja evropskih državljanov v mestih, v prihodnost usmerjeno vizijo o družbeno-ekološkem prehodu na nov model urbanističnega razvoja, ki krepi mesta v EU kot središča inovacij ter centre ustvarjanja delovnih mest in socialne kohezije.

6.2.   Inovativne družbe

Delež
  Unije na področju globalnega pridobivanja znanja
  ostaja precejšen, vendar bi bilo treba njegov družbeno-gospodarski učinek kljub vsemu čim bolj povečati
  .
  Prizadevalo se bo za povečanje
  učinkovitosti raziskovalnih in inovacijskih politik ter
  njihovih
  sinergij in skladnosti nadnacionalnih politik. Inovacije se bodo obravnavale v širšem smislu in bodo vključevale inovacije v velikem obsegu, osredotočene na politike,
  družbo,
  uporabnika in trg.
  Upoštevale se bodo izkušnje in moč inovacij kreativnih in kulturnih industrij.
  Te dejavnosti bodo podpirale uresničitev in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora in zlasti vodilne pobude strategije Evropa 2020 v korist „Unije inovacij“ in „Digitalne agende za Evropo“.

Izvajali se bodo naslednji posebni cilji:

6.2.1.   Okrepitev baze dokazov in podpora za Unijo inovacij in evropski raziskovalni prostor

Da bi ocenili in prednostno razvrstili naložbe ter okrepili Unijo inovacij in evropski raziskovalni prostor, bo zagotovljena podpora za analizo raziskovalnih
  , izobraževalnih
  in inovacijskih politik, sistemov in akterjev v Evropi ter tretjih državah, pa tudi razvoj kazalnikov ter podatkovne in informacijske infrastrukture. Potrebne bodo tudi v prihodnost usmerjene dejavnosti in pilotne pobude, ekonomske analize
  in analize glede na spol
  , spremljanje politike, medsebojno učenje, orodja za usklajevanje ter dejavnosti in razvoj metodologij za ocene učinka in vrednotenja, pri čemer se bodo izkoristile neposredne povratne informacije interesnih skupin ▌, podjetij, javnih organov
  , organizacij civilne družbe
  in državljanov.
  Te analize bi morale biti izvedene v skladu s študijami sistemov visokošolskega izobraževanja v Evropi in tretjih državah v okviru programa Erasmus za vse.

Za zagotovitev enotnega trga za raziskave in inovacije se bodo izvajali ukrepi za spodbujanje ravnanja, združljivega z Evropskim raziskovalnim prostorom. Spodbujale se bodo dejavnosti, ki podpirajo politike, povezane s kakovostjo usposabljanja na področju raziskav, mobilnostjo in poklicnim razvojem raziskovalcev, vključno s pobudami za zagotavljanje storitev mobilnosti, odprtih postopkov zaposlovanja,
  sodelovanja žensk v znanosti,
  pravic raziskovalcev in sodelovanja z globalnimi skupnostmi raziskovalcev. Te dejavnosti se bodo izvajale ob iskanju sinergij in tesnem usklajevanju z dejavnostmi Marie
  Skłodowske-
  Curie v okviru „vrhunske znanosti“. Podpirale se bodo institucije z inovativnimi zamislimi za hitro izvajanje načel Evropskega raziskovalnega prostora, vključno z Evropsko listino za raziskovalce in Kodeksom ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev
  , priporočilom Komisije o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in Kodeksom ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije

   (17).

Pri usklajevanju politik bo oblikovan sistem za svetovanje, da bi bilo strokovno svetovanje na področju politik na voljo nacionalnim organom pri opredeljevanju nacionalnih programov reform ter raziskovalnih in inovacijskih strategij.

Za izvajanje pobude Unija inovacij je treba podpreti tudi ▌tržno usmerjene inovacije, odprte inovacije
  , inovacije v javnem sektorju in socialne inovacije
  , da bi se okrepile inovacijske zmogljivosti podjetij in pospešila evropska konkurenčnost. Treba bo izboljšati splošne okvirne pogoje za inovacije ter odpraviti posebne ovire, ki preprečujejo rast inovativnih podjetij. Spodbujali se bodo učinkoviti mehanizmi za podporo inovacij (npr. za izboljšanje upravljanja grozdov, javno-zasebna partnerstva in mrežno sodelovanje), visoko specializirane podporne storitve za inovacije (npr. upravljanje
  /izkoriščanje
  intelektualne lastnine,
  povezovanje lastnikov in uporabnikov pravic intelektualne lastnine v mreže,
  upravljanje inovacij,
  podjetniške veščine,
  mreže izvajalcev) in pregledi javnih politik v zvezi z inovacijami. Vprašanja, ki zadevajo MSP, se bodo podpirala v okviru posebnega cilja „Inovacije v MSP“.

6.2.2.   Preučevanje novih oblik inovacij

  , s posebnim poudarkom na socialnih inovacijah in ustvarjalnosti, ter razumevanje, kako se vse oblike inovacij razvijajo in doživijo uspeh ali neuspeh

Socialne inovacije ustvarjajo nove dobrine, storitve, postopke in modele, ki izpolnjujejo družbene potrebe ter ustvarjajo nove družbene odnose.
  Ker se sredstva za inovacije stalno spreminjajo, so potrebne nadaljnje raziskave razvoja vseh vrst inovacij in načina, kako inovacije zadovoljujejo potrebe družbe.
  Pomembno je razumeti, kako lahko socialne inovacije in ustvarjalnost privedejo do sprememb v obstoječih strukturah
  , praksah
  in politikah ter kako jih je mogoče spodbujati in povečati.
  Pomembno je oceniti učinek spletnih platform
  , ki državljane
  povezujejo v mreže
  ▌. Podpora bo zagotovljena tudi
  uporabi oblikovanja v podjetjih,
  povezovanju in preizkušanju uporabe IKT za izboljšanje učnih procesov, pa tudi mrežam socialnih inovatorjev in socialnih podjetnikov.
  Raziskave se bodo osredotočile tudi na procese inovacij in to, kako se razvijajo in doživijo uspeh ali neuspeh (vključno s prevzemanjem tveganja in vlogo različnih regulativnih okolij).

Bistvenega pomena bo spodbujanje inovacij, da bi pospešili učinkovite, odprte in na državljane osredotočene javne storitve (
  npr.
   e-uprava). To bo zahtevalo večdisciplinarne raziskave novih tehnologij in obsežne inovacije, povezane zlasti z digitalno zasebnostjo, interoperabilnostjo, prilagojeno elektronsko identifikacijo, odprtimi podatki, dinamičnimi uporabniškimi vmesniki,
  platformami za vseživljenjsko učenje in e-učenje, porazdeljenimi sistemi za učenje,
  konfiguracijo in integracijo na državljane osredotočenih javnih storitev ter inovacijami, ki jih usmerjajo uporabniki, tudi na področju družbenih znanosti in humanističnih ved. Te dejavnosti bodo obravnavale tudi dinamiko socialnih omrežij ter črpanje podatkov iz množic in selektivno zunanje izvajanje za soustvarjanje rešitev, ki obravnavajo socialne težave, temelječe
  , na primer,
  na odprtih sklopih podatkov. Prispevale bodo k upravljanju zapletenih postopkov odločanja, zlasti z obravnavo in analizo velikih količin podatkov za skupno oblikovanje politik, simulacijo postopkov odločanja, tehnike vizualizacije, modeliranje procesov in skupne sisteme, pa tudi k analiziranju spreminjajočih se odnosov med državljani in javnim sektorjem.

Razviti bodo posebni ukrepi, da bi se na nacionalni ravni in ravni EU javni sektor vključil kot gibalo za inovacije in spremembe, zlasti prek podpore politike in čezmejnih inovacijskih ukrepov na čim višji geografski ravni, ki omogočajo pametno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v javni upravi in s strani javne uprave za nemoteno izvajanje javnih storitev za državljane in podjetja.

6.2.3.   
  Uporaba inovativnega, ustvarjalnega in produktivnega potenciala vseh generacij

Dejavnosti bodo prispevale k preučevanju priložnosti Evrope za inovacije v smislu novih proizvodov in tehnologij, izboljšanih storitev ter novih podjetniških in socialnih modelov, prilagojenih spreminjajoči se demografski strukturi družbe. Dejavnosti bodo izboljšale izkoriščanje potenciala vseh generacij s spodbujanjem oblikovanja pametnih politik, da bi aktivno staranje postalo realnost v razvijajočem se medgeneracijskem okviru, in s podpiranjem vključevanja generacij mladih Evropejcev v vsa področja družbenega, političnega, kulturnega in gospodarskega življenja, pri čemer je treba med drugim upoštevati zaznavanje možnosti za inovacije glede na veliko brezposelnost v številnih regijah EU.

6.2.

  4

  .   Spodbujanje usklajenega in učinkovitega sodelovanja s tretjimi državami

Horizontalne dejavnosti bodo zagotovile strateški razvoj mednarodnega sodelovanja v okviru programa Obzorje 2020 in obravnavale medsektorske cilje politike. Dejavnosti v podporo dvostranskemu, večstranskemu in dvoregionalnemu političnemu dialogu na področju raziskav in inovacij s tretjimi državami in regijami ter v mednarodnih forumih in organizacijah bodo olajšale izmenjavo mnenj glede politik, vzajemno učenje in določanje prednostnih nalog, spodbujale vzajemni dostop do programov in spremljale vpliv sodelovanja. Dejavnosti mrežnega povezovanja in medinstitucionalnega partnerstva bodo vzajemno olajšale optimalna partnerstva med akterji na raziskovalnem in inovacijskem področju ter izboljšale sposobnosti in zmogljivosti sodelovanja v manj razvitih tretjih državah. Dejavnosti bodo spodbujale usklajevanje med politikami in programi Unije ter nacionalnimi politikami in programi, pa tudi skupne ukrepe držav članic in pridruženih držav s tretjimi državami, da se poveča njihov skupni vpliv. Tudi „prisotnost“ evropskih raziskav in inovacij v tretjih državah bo utrjena in okrepljena, zlasti s 
  preučitvijo možnosti
  vzpostavljanja
  virtualnih
  evropskih „hiš za znanost in inovacije“, zagotavljanja storitev za evropske organizacije, ki svoje dejavnosti širijo v tretje države, ter dostopa organizacij ali raziskovalcev iz drugih držav članic in pridruženih držav do raziskovalnih centrov, ustanovljenih s tretjimi državami.

6.3.
     
  Družbe, ki kritično razmišljajo – kulturna dediščina in evropska identiteta

Cilj je prispevati k razumevanju evropskih intelektualnih temeljev, njegove zgodovine in mnogih evropskih in neevropskih vplivov kot navdiha za današnje življenje. Za Evropo je značilna vrsta različnih narodov (vključno z manjšinami in avtohtonimi prebivalci), tradicij, regionalnih in nacionalnih identitet ter različne ravni gospodarskega in družbenega razvoja. Migracije in mobilnost, mediji, industrija in prevoz prispevajo k raznolikosti stališč in življenjskih slogov. Zavedati bi se bilo treba pomena te raznolikosti in priložnosti, ki jih ta ponuja, in ga tudi upoštevati.

Evropske zbirke v knjižnicah, tudi digitalnih, v arhivih, muzejih, galerijah in drugih javnih institucijah imajo obilico bogate, še neizkoriščene dokumentacije in predmetov za preučevanje. Ti arhivski viri skupaj z nesnovno dediščino predstavljajo zgodovino posameznih držav članic, a tudi skupno dediščino Evropske unije, ki je nastajala skozi čas. Tako gradivo bi moralo postati dostopno, tudi prek novih tehnologij, raziskovalcem in državljanom, da bi se skozi arhiv preteklosti omogočil pogled v prihodnost. Dostopnost in ohranjanje kulturne dediščine v teh oblikah sta potrebna za vitalnost udejstvovanja v evropskih kulturah in med njimi, hkrati pa prispevata k trajnostni gospodarski rasti.

Dejavnosti bodo osredotočene na:

6.3.1.
     
  Preučevanje evropske dediščine, spomina, identitete, povezovanja ter kulturne interakcije in prenosa, vključno z njenim utelešenjem v kulturnih in znanstvenih zbirkah, arhivih in muzejih, da bi s poglobljeno interpretacijo preteklosti bolje predstavili in razumeli sedanjost

Dejavnosti bodo prispevale h kritični analizi vprašanja, kako se je snovna in nesnovna evropska dediščina izoblikovala skozi čas, vključno z jezikom, spomini, praksami, institucijami in identitetami. Vključevale bodo študije interpretacij in praks kulturnih interakcij, integracije in izključenosti.

Intenzivni proces evropske integracije je poudaril, da obstaja območje širše evropske identitete – takšne, ki dopolnjuje druge vrste identitet v Evropi. Širok obseg dokazov in pričanj o območjih evropske identitete lahko najdemo v evropskih in neevropskih znanstvenih zbirkah, arhivih, muzejih in knjižnicah ter kulturnih spomenikih. Nudijo gradivo in dokumente, s katerimi je mogoče bolje razumeti procese izgradnje identitete, ki omogočajo razmislek o družbenih, kulturnih ali celo gospodarskih procesih ter prispevajo k nekdanjim, sedanjim in prihodnjim oblikam evropske identitete. Cilj je razviti inovacije ter uporabiti in analizirati predmete in/ali dokumentacijo v kulturnih in znanstvenih zbirkah, arhivih in muzejih, da bi izboljšali svoje razumevanje načina, kako evropski identiteti slediti, jo izoblikovati ali o njej razpravljati.

Preučena bodo vprašanja večjezičnosti, interpretacije in kroženja zamisli po Evropi, iz Evrope in vanjo ter vprašanje, kako ta področja sestavljajo del skupne evropske intelektualne dediščine.

6.3.2.
     
  Raziskovanje zgodovine, literature, umetnosti, filozofije in religij evropskih držav in regij ter načina, kako so ta področja vplivala na sodobno evropsko raznolikost

Kulturna raznolikost je pomembna značilnost, ki utemeljuje posebnost Evrope in zagotavlja vir moči, dinamike in ustvarjalnosti. Dejavnosti bodo obravnavale sodobno evropsko raznolikost in način, kako je zgodovina izoblikovala to raznolikost, hkrati pa bodo omogočile analizo vprašanja, kako je taka raznolikost koristna za nov medkulturni razvoj ali celo napetosti in spore. V zvezi s to raznolikostjo bo vloga umetnosti, medijev, krajin, literature, jezikov, filozofije in religij osrednja, saj ta področja ponujajo različne razlage družbene, politične in kulturne realnosti ter vplivajo na vizijo in prakse posameznikov in družbenih akterjev.

6.3.3.
     
  Raziskovanje vloge Evrope v svetu ter vzajemnega vpliva in vezi med svetovnimi regijami ter pogled na evropske kulture od zunaj

Dejavnosti bodo obravnavale kompleksnost družbeno-gospodarskih in kulturnih povezav med Evropo in drugimi regijami po svetu ter ocenile možnosti za boljše medkulturne izmenjave in dialog, ob upoštevanju širšega družbenega, političnega in gospodarskega razvoja. S tem bo lažje analizirati razvoj različnih stališč v Evropi do drugih regij po svetu in nasprotno.

6.4.
     
  Posebni izvedbeni vidiki

Da bi spodbudili najboljšo kombinacijo pristopov, bo vzpostavljeno sodelovanje med temi družbenimi izzivi in stebrom „vodilni položaj industrije“, in sicer v obliki medsektorskih ukrepov, usmerjenih v področje interakcije med ljudmi in tehnologijo. Tehnološke inovacije na podlagi IKT bodo imele pomembno vlogo pri spodbujanju produktivnosti in vključevanju ustvarjalnosti državljanov vseh generacij v inovativno družbo.

Izvajanje v okviru tega izziva bo podprto tudi z upravljanjem in usklajevanjem mednarodnih mrež za odlične raziskovalce in inovatorje, kot sta na primer COST in EURAXESS, ter bo zato tudi prispevalo k evropskemu raziskovalnemu prostoru.

Lahko bi preučili možnost podpore za ustrezne pobude skupnega načrtovanja programov in ustrezna javno-javna in javno-zasebna partnerstva.

Vzpostavljene bodo tudi primerne povezave z ukrepi ustreznih evropskih inovacijskih partnerstev in ustreznimi vidiki raziskovalnih in inovacijskih agend evropskih tehnoloških platform.

Ukrepi za raziskave in inovacije v okviru tega izziva bodo prispevali k izvajanju dejavnosti mednarodnega sodelovanja Unije na področju raziskav in inovacij z bolj strateškim vključevanjem v sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij z glavnimi partnerskimi tretjimi državami. V zvezi s tem bo Strateški forum za mednarodno znanstveno in tehnološko sodelovanje (SFIC) še naprej posredoval strateške nasvete Svetu in Komisiji glede mednarodne razsežnosti evropskega raziskovalnega prostora.

7.
     VARNE DRUŽBE – VAROVANJE SVOBODE IN VARNOSTI EVROPE IN NJENIH DRŽAVLJANOV

Evropska unija, njeni državljani in mednarodni partnerji se srečujejo z vrsto groženj
  in izzivov
  za varnost, kot so kriminal, terorizem in množične nesreče, ki jih povzroči človek, ali naravne nesreče. Te ▌lahko sežejo prek meja in prizadenejo fizične tarče ali kibernetski prostor. Napadi na
  kritično infrastrukturo, omrežja in
  spletne strani javnih organov in zasebnih subjektov na primer ne ogrožajo le zaupanja državljanov, temveč lahko resno prizadenejo bistvene sektorje, kot so energetika, promet, zdravstvo, finance ali telekomunikacije.

Za napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje teh groženj je treba razviti in uporabljati inovativne tehnologije, rešitve, orodja in znanja na področju predvidevanja, spodbujati sodelovanje med ponudniki in uporabniki, poiskati rešitve za civilno varnost, povečati konkurenčnost evropske
  industrije in storitev na področju
  varnosti,
  vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami
  ,
  ter
  preprečevati zlorabo zasebnosti in kršitve človekovih pravic na spletu
  in drugod
  ter se proti njim bojevati
  , obenem pa evropskim državljanom zagotoviti pravice in svoboščine posameznika
  .

Usklajevanje in izboljšanje raziskav
  in inovacij
  na področju varnosti bosta tako pomemben element in bosta pomagala pri načrtovanju sedanjih prizadevanj na področju raziskav, vključno s predvidevanjem groženj, ter izboljšala ustrezne pravne pogoje in postopke za usklajevanje, vključno s prednormativnimi dejavnostmi.

Dejavnosti
  v okviru tega izziva so usmerjene izključno na uporabo v civilne namene;
  temeljile
  bodo
  na k nalogam usmerjenem pristopu
  , spodbujale učinkovito sodelovanje končnih uporabnikov, industrije in raziskovalcev, vključevale
  ustrezne družbene razsežnosti
  in spoštovale etična načela
  . Podpirale bodo politike Unije za notranjo in zunanjo varnost,
  vključno s skupno zunanjo in varnostjo politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko, ter izboljšale
  kibernetsko varnost, zaupanje in zasebnost
  na enotnem digitalnem trgu
  .
  Njihov poudarek bo na raziskavah in razvoju naslednje generacije inovativnih rešitev – z oblikovanjem novih konceptov in zasnov – ter interoperabilnih standardov. To bo doseženo z razvojem inovativnih tehnologij in rešitev, ki odpravljajo varnostne vrzeli in pomagajo pri zmanjšanju tveganj zaradi varnostnih groženj.

Izvajali se bodo naslednji posebni cilji:

7.1.
     Boj proti kriminalu, nezakoniti trgovini in terorizmu, vključno z razumevanjem terorističnih zamisli in prepričanj ter bojem proti njim

Cilj je izogniti se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove morebitne posledice.
  Za to so potrebne nove tehnologije in zmogljivosti za boj proti kriminalu (tudi kibernetski kriminaliteti), nezakoniti trgovini in terorizmu (tudi kibernetskemu) ter njihovo preprečevanje, vključno z razumevanjem vzrokov in učinkov radikalizacije in nasilnega ekstremizma, terorističnih zamisli in prepričanj ter bojem proti njim, da bi preprečili tudi grožnje, povezane z zračnim prometom.

7.2.
     
  Zaščita in večja odpornost kritične infrastrukture, dobavnih verig in vrst prevoza

Nove tehnologije
  , procesi, metode
  in namenske zmogljivosti bodo
  prispevali
  k zaščiti kritične infrastrukture
  (tudi v mestnih okoljih)
  , sistemov in storitev
  , ki so bistvenega pomena za dobro delovanje družbe in gospodarstva
  (vključno s področji komunikacije, prometa, financ,
  zdravstva
  , prehrane, vode, energetike, logistike in dobavne verige ter okolja). To bo vključevalo analiziranje in varovanje javnih in zasebnih kritičnih omrežnih infrastruktur in storitev pred vsemi vrstami groženj
  , vključno z grožnjami, povezanimi z zračnim prometom
  .
  To bo vključevalo tudi zaščito pomorskih prometnih poti.

7.3.
     Krepitev varnosti z upravljanjem meja

Tehnologije in zmogljivosti so potrebne tudi za izboljšanje sistemov, opreme, orodij, postopkov in metod za hitro prepoznavanje, da se izboljša varnost
  in upravljanje
  meja
  na kopnem, morju in obalnih območjih,
  vključno s kontrolo in nadzorom, hkrati pa izkoristi celoten potencial sistema EUROSUR. Razvijale in preskušale se bodo glede na učinkovitost, skladnost s pravnimi in etičnimi načeli, sorazmernost, družbeno sprejemljivost in spoštovanje temeljnih pravic. Raziskave bodo podpirale tudi izboljšanje evropskega integriranega upravljanja meja, vključno z okrepljenim sodelovanjem z državami kandidatkami, možnimi državami kandidatkami in državami evropske sosedske politike.

▌

7.4.
     
  Večja kibernetska varnost

Kibernetska varnost je osnovni pogoj za ljudi, podjetja in javne
  službe
  , da izkoristijo priložnosti, ki jih
  ponujajo
  internet
  ali druga dodatna podatkovna omrežja in komunikacijska infrastruktura
  . Treba je zagotoviti
  večjo
  varnost sistemov, omrežij in naprav za dostop ter programske opreme in storitev, vključno z računalništvom v oblaku, hkrati pa upoštevati interoperabilnost številnih tehnologij.
  Podprle se bodo raziskave in inovacije, da bi se pripomoglo k preprečevanju in odkrivanju kibernetskih napadov in njihovem obvladovanju
  v realnem času ▌na več področjih in v okviru več pristojnosti ter
  ščitilo kritično infrastrukturo informacijske in komunikacijske tehnologije
  . Digitalna družba je v polnem razvoju z nenehno spreminjajočimi se uporabami in zlorabami interneta, novimi oblikami družbene interakcije, novimi mobilnimi in na kraj vezanimi storitvami ter internetom stvari. To zahteva novo vrsto raziskav, ki bi morale temeljiti na novih aplikacijah, uporabi in družbenih trendih. Izvajati se bodo začele prožne pobude na področju raziskav, vključno z dejavnostmi na področju raziskav in razvoja za hiter odziv na nov sodobni razvoj v sodobno zaupanja in varnosti.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zaščiti otrok, saj so posebej ogroženi zaradi novih oblik kibernetske kriminalitete in zlorab prek interneta.

Delo v zvezi s tem bi moralo biti dobro usklajeno s področjem informacijske in komunikacijske tehnologije iz stebra „vodilni položaj industrije“.

7.5.
     Povečanje odpornosti Evrope na krize in nesreče

Razviti je treba namenske tehnologije in zmogljivosti za podporo različnih operacij obvladovanja izrednih razmer
  , ki so posledica kriznih situacij in naravnih nesreč
  (kot so civilna zaščita, protipožarne dejavnosti, preprečevanje onesnaženja
  okolja in morij
  , ▌ civilna obramba, ▌razvoj informiranja na področju zdravstva, reševanje infrastruktur
  , procesi obnove po nesreči
  ), ter zagotoviti kazenski pregon. Raziskave bodo zajemale celotno verigo kriznega upravljanja in družbeno odpornost ter podpirale vzpostavitev evropskih zmogljivosti za odzivanje na nesreče.

7.6.
     Zagotavljanje zasebnosti in svobode, tudi na spletu, ter izboljšanje družbenega, pravnega in etičnega razumevanja vseh področij varnosti, tveganja in upravljanja

Varovanje človekove pravice do zasebnosti
  , tudi
  v digitalni družbi, bo zahtevalo razvoj okvirov in tehnologij z vgrajeno zasebnostjo
  za podpiranje novih
  proizvodov in storitev. Tehnologije se bodo razvijale tako, da bo uporabnikom omogočen nadzor nad svojimi osebnimi podatki in nad uporabo podatkov s strani tretjih oseb. Razvijale se bodo tudi kot orodje za odkrivanje in zaustavitev nezakonitih vsebin ter kršitev podatkov in orodje za varovanje človekovih pravic na spletu, s čimer bi se preprečilo, da bi bilo vedenje posameznikov ali skupin omejeno z nezakonitimi dejavnostmi iskanja in profiliranja.

Vse nove varnostne rešitve in tehnologije morajo biti sprejemljive za družbo, spoštovati morajo pravo Unije in mednarodno pravo ter biti učinkovite in sorazmerne v prepoznavanju in obravnavanju groženj za varnost. Boljše razumevanje družbeno-ekonomskih, kulturnih in antropoloških razsežnosti varnosti, vzrokov negotovosti, vloge medijev in komunikacije ter dojemanja državljanov je zato bistvenega pomena. Obravnavana bodo etična
  in pravna
  vprašanja, varstvo človekovih
  pravic
  in temeljnih
  svoboščin ter vprašanja v zvezi tveganjem in upravljanjem
  .

7.7.
     
  Izboljšanje standardizacije in interoperabilnosti sistemov, tudi za uporabo v izrednih razmerah

Prednormativne in standardizacijske dejavnosti bodo podprte na vseh področjih delovanja. Pozornost bo namenjena vrzelim na področju standardizacije ter naslednji generaciji orodij in tehnologij. Dejavnosti na vseh področjih delovanja bodo obravnavale tudi vključitev in interoperabilnost sistemov in storitev, vključno z vidiki, kot so komunikacija, razdeljene arhitekture in človeški dejavniki, tudi za uporabo v izrednih razmerah.

7.7a.
     
  Podpora politikam Unije za zunanjo varnost, vključno s preprečevanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru

Za podporo zunanjih varnostnih ukrepov Unije pri nalogah, ki zajemajo civilno zaščito, humanitarno pomoč, upravljanje meja ali civilne mirovne operacije in stabilizacijo po krizi, vključno s preprečevanjem konfliktov, izgradnjo miru in posredovanjem, so potrebne nove tehnologije, zmogljivosti in rešitve. Potrebne bodo torej raziskave v zvezi s preprečevanjem sporov ter vzpostavljanjem miru in pravice, zgodnjo identifikacijo dejavnikov, ki povzročajo spore, in vplivi postopkov povračilne pravičnosti.

Za to je potrebno spodbujati interoperabilnost med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi pri nalogah, ki zajemajo civilno zaščito, humanitarno pomoč, upravljanje meja ali civilne mirovne operacije. S tem bo tehnološki razvoj vključen v občutljivo območje tehnologij z dvojno rabo, da se zagotovijo interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami ter med silami za civilno zaščito na svetovni ravni, pa tudi zanesljivost, organizacijski, pravni in etični vidiki, trgovinska vprašanja, varovanje zaupnosti in integriteta informacij, sledljivost vseh transakcij in obdelava informacij. [besedilo prestavljeno iz prejšnjega oddelka 7.5]

7.8.
     Posebni izvedbeni vidiki

Ker bodo raziskave
  in inovacije izključno
  usmerjene
  na uporabo v civilne namene
  , se bo aktivno izvajalo usklajevanje z dejavnostmi Evropske obrambne agencije (EDA), da bi se okrepilo sodelovanje z njo, zlasti z že vzpostavljenim evropskim okvirom za sodelovanje, ker se na nekaterih področjih uporablja tehnologija z dvojno rabo ▌. Dodatno bodo okrepljeni tudi mehanizmi usklajevanja z določenimi agencijami Evropske unije, kot so ▌Frontex, Evropska agencija za pomorsko varnost
  , Evropska agencija za varnost omrežij in informacij
  in Europol, da se izboljša usklajenost programov in politik Unije na področju notranje in zunanje varnosti z drugimi pobudami Unije.

Ob upoštevanju posebne narave varnosti bodo vzpostavljene posebne ureditve glede načrtovanja in upravljanja, ki bodo vključevale ureditve z odborom iz člena 9 tega sklepa. Tajne informacije ali drugače občutljive informacije, povezane z varnostjo, bodo zaščitene, in posebne zahteve in merila za mednarodno sodelovanje se lahko določijo v delovnih programih. To bo vključeno tudi v načrtovanje in ureditve upravljanja za varne družbe (vključno s komitološkimi vidiki).

DEL IIIa

SPODBUJANJE ODLIČNOSTI IN POVEČEVANJE UDELEŽBE

[ta oddelek je v celoti usklajen z okvirno uredbo]

V Evropi obstajajo precejšnje razlike glede uspešnosti raziskav in inovacij, ki jih je treba odpraviti s posebnimi ukrepi. Ti bodo usmerjeni v sprostitev odličnosti in inovacij ter bodo ločeni od politik in ukrepov, ki se financirajo z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, po potrebi pa bodo te politike in ukrepe dopolnjevali ter nanje imeli učinek sinergije. Ukrepi vključujejo:

| — | povezovanje vrhunskih raziskovalnih ustanov in regij z manj razvitim področjem raziskav, razvoja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: RDI). Namen tega povezovanja je ustanovitev novih (ali občutno izboljšanje obstoječih) centrov odličnosti v državah članicah in regijah z manj razvitim področjem RDI. Osredotočeno bo na pripravljalno fazo, v kateri se takšna ustanova vzpostavi ali nadgradi in posodobi, ta postopek pa olajša povezava z eno od vodilnih evropskih ustanov s tega področja, ki bo pomagala tudi pri pripravi poslovnega načrta. Pričakuje se zaveza regije ali države članice prejemnice (npr. podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov). Glede na kakovost poslovnega načrta se lahko Komisija odloči za nadaljnjo finančno podporo v prvi fazi udejstvovanja centra. Preučilo se bo povezovanje z inovativnimi grozdi ter priznavanje odličnosti v državah članicah in regijah z manj razvitim področjem RDI, tudi z medsebojnimi pregledi in podeljevanjem oznak odličnosti za tiste institucije, ki izpolnjujejo mednarodne standarde; |
| --- | --- |

—

povezovanje vrhunskih raziskovalnih ustanov in regij z manj razvitim področjem raziskav, razvoja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: RDI). Namen tega povezovanja je ustanovitev novih (ali občutno izboljšanje obstoječih) centrov odličnosti v državah članicah in regijah z manj razvitim področjem RDI. Osredotočeno bo na pripravljalno fazo, v kateri se takšna ustanova vzpostavi ali nadgradi in posodobi, ta postopek pa olajša povezava z eno od vodilnih evropskih ustanov s tega področja, ki bo pomagala tudi pri pripravi poslovnega načrta. Pričakuje se zaveza regije ali države članice prejemnice (npr. podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov). Glede na kakovost poslovnega načrta se lahko Komisija odloči za nadaljnjo finančno podporo v prvi fazi udejstvovanja centra. Preučilo se bo povezovanje z inovativnimi grozdi ter priznavanje odličnosti v državah članicah in regijah z manj razvitim področjem RDI, tudi z medsebojnimi pregledi in podeljevanjem oznak odličnosti za tiste institucije, ki izpolnjujejo mednarodne standarde;

| — | tesno sodelovanje raziskovalnih ustanov. Njegov namen je v okviru nove ustanove občutno okrepiti določeno raziskovalno področje prek sodelovanja z najmanj dvema mednarodno vodilnima ustanovama z zadevnega področja. Podprl bi se celovit sklop ukrepov za spodbujanje tega sodelovanja (npr. izmenjave zaposlenih, strokovne obiske, kratka izobraževanja na kraju samem ali virtualna usposabljanja, delavnice, obiskovanje konferenc, pripravo skupnih dejavnosti v obliki poletnih šol ter dejavnosti razširjanja in osveščanja); |
| --- | --- |

—

tesno sodelovanje raziskovalnih ustanov. Njegov namen je v okviru nove ustanove občutno okrepiti določeno raziskovalno področje prek sodelovanja z najmanj dvema mednarodno vodilnima ustanovama z zadevnega področja. Podprl bi se celovit sklop ukrepov za spodbujanje tega sodelovanja (npr. izmenjave zaposlenih, strokovne obiske, kratka izobraževanja na kraju samem ali virtualna usposabljanja, delavnice, obiskovanje konferenc, pripravo skupnih dejavnosti v obliki poletnih šol ter dejavnosti razširjanja in osveščanja);

| — | mesta predsednikov v evropskem raziskovalnem prostoru. ustanovitev mest predsednikov v evropskem raziskovalnem prostoru, kar bi v institucije z jasnim potencialom za raziskovalno odličnost privabilo izjemne akademike in tako tem institucijam pomagalo, da v celoti izkoristijo omenjeni potencial in se s tem ustvarijo enaki pogoji za raziskave in inovacije v evropskem raziskovalnem prostoru. To bo vključevalo institucionalno podporo za ustvarjanje konkurenčnega raziskovalnega okolja in okvirne pogoje, potrebne za privabljanje, ohranjanje in razvijanje vrhunskih raziskovalnih talentov v teh institucijah. Preučiti bi bilo treba morebitne sinergije z dejavnostmi ERC; |
| --- | --- |

—

mesta predsednikov v evropskem raziskovalnem prostoru. ustanovitev mest predsednikov v evropskem raziskovalnem prostoru, kar bi v institucije z jasnim potencialom za raziskovalno odličnost privabilo izjemne akademike in tako tem institucijam pomagalo, da v celoti izkoristijo omenjeni potencial in se s tem ustvarijo enaki pogoji za raziskave in inovacije v evropskem raziskovalnem prostoru. To bo vključevalo institucionalno podporo za ustvarjanje konkurenčnega raziskovalnega okolja in okvirne pogoje, potrebne za privabljanje, ohranjanje in razvijanje vrhunskih raziskovalnih talentov v teh institucijah. Preučiti bi bilo treba morebitne sinergije z dejavnostmi ERC;

| — | mehanizem za pomoč politikam. Njegov namen bo izboljšati oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje nacionalnih oz. regionalnih politik razvoja in inovativnosti. Javnim organom na nacionalni ali regionalni ravni bo zagotavljal strokovno pomoč na prostovoljni osnovi ter jim omogočal, da dobijo dostop do ustrezne zbirke znanja, izkoristijo prednosti, ki temeljijo na spoznanjih mednarodnih strokovnjakov, uporabljajo najnovejše metodologije in orodja ter prejemajo prilagojena priporočila; |
| --- | --- |

—

mehanizem za pomoč politikam. Njegov namen bo izboljšati oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje nacionalnih oz. regionalnih politik razvoja in inovativnosti. Javnim organom na nacionalni ali regionalni ravni bo zagotavljal strokovno pomoč na prostovoljni osnovi ter jim omogočal, da dobijo dostop do ustrezne zbirke znanja, izkoristijo prednosti, ki temeljijo na spoznanjih mednarodnih strokovnjakov, uporabljajo najnovejše metodologije in orodja ter prejemajo prilagojena priporočila;

| — | podpiranje dostopa do mednarodnih mrež za vrhunske raziskovalce in inovatorje, ki niso dovolj udeleženi v evropskih in mednarodnih mrežah. To bo vključevalo podporo prek evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST); |
| --- | --- |

—

podpiranje dostopa do mednarodnih mrež za vrhunske raziskovalce in inovatorje, ki niso dovolj udeleženi v evropskih in mednarodnih mrežah. To bo vključevalo podporo prek evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST);

| — | krepitev upravne in operativne zmogljivosti nadnacionalnih omrežij nacionalnih kontaktnih točk, med drugim z usposabljanjem ter finančno in tehnično podporo, ter hkratna izboljšava okvira za delovanje nacionalnih kontaktnih točk in pretoka informacij med njimi in organi, ki izvajajo program Obzorje 2020, tako da lahko nacionalne kontaktne točke bolje podpirajo potencialne udeležence. |
| --- | --- |

—

krepitev upravne in operativne zmogljivosti nadnacionalnih omrežij nacionalnih kontaktnih točk, med drugim z usposabljanjem ter finančno in tehnično podporo, ter hkratna izboljšava okvira za delovanje nacionalnih kontaktnih točk in pretoka informacij med njimi in organi, ki izvajajo program Obzorje 2020, tako da lahko nacionalne kontaktne točke bolje podpirajo potencialne udeležence.

DEL IIIb

ZNANOST Z DRUŽBO IN ZA NJO

[ta oddelek je v celoti usklajen z okvirno uredbo]

Cilj je vzpostaviti učinkovito sodelovanje med znanostjo in družbo, zaposliti nove talentirane raziskovalce na področju znanosti ter povezati znanstveno odličnost z družbeno ozaveščenostjo in odgovornostjo.

Moč evropskega sistema znanosti in tehnologije je odvisna od njegove sposobnosti za privabljanje talenta in zamisli z vseh strani. To je mogoče doseči le s plodnim in bogatim dialogom ter dejavnim sodelovanjem med znanostjo in družbo, ki bosta prispevala k odgovornejši znanosti in razvoju politike, ki bolj upošteva državljane. Hiter napredek v sodobnih znanstvenih raziskavah in inovacijah je izpostavil pomembna etična, pravna in socialna vprašanja, ki vplivajo na odnos med znanostjo in družbo.

Izboljševanje sodelovanja med znanostjo in družbo, da bi razširili socialno in politično podporo znanosti in tehnologiji v vseh državah članicah, je vse pomembnejše vprašanje, ki ga je sedanja gospodarska kriza še bolj poudarila. Javno vlaganje v področje znanosti zahteva veliko socialno in politično mobilizacijo oseb, ki v znanosti zasledujejo enake vrednote, ki so seznanjene z njenimi procesi in udeležene v njih ter ki lahko priznajo njen prispevek k znanju, družbi in gospodarskemu napredku.

Dejavnosti bodo osredotočene na:

| (a) | povečevanje privlačnosti poklicnih poti v znanosti in tehnologiji za mlade študente ter spodbujanje trajnostnega sodelovanja med šolami, raziskovalnimi ustanovami, industrijo in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

(a)

povečevanje privlačnosti poklicnih poti v znanosti in tehnologiji za mlade študente ter spodbujanje trajnostnega sodelovanja med šolami, raziskovalnimi ustanovami, industrijo in organizacijami civilne družbe;

| (b) | spodbujanje enakosti spolov, zlasti s podpiranjem strukturnih sprememb v organizaciji raziskovalnih ustanov ter vsebini in zasnovi raziskovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje enakosti spolov, zlasti s podpiranjem strukturnih sprememb v organizaciji raziskovalnih ustanov ter vsebini in zasnovi raziskovalnih dejavnosti;

| (c) | vključevanje družbe v vprašanja, politike in dejavnosti na področju znanosti in inovacij, da bi vključili interese in vrednote državljanov ter izboljšali kakovost, relevantnost, socialno sprejemljivost in vzdržnost rezultatov raziskav in inovacij na različnih področjih dejavnosti, od socialnih inovacij do področij, kot sta biotehnologija in nanotehnologija; |
| --- | --- |

(c)

vključevanje družbe v vprašanja, politike in dejavnosti na področju znanosti in inovacij, da bi vključili interese in vrednote državljanov ter izboljšali kakovost, relevantnost, socialno sprejemljivost in vzdržnost rezultatov raziskav in inovacij na različnih področjih dejavnosti, od socialnih inovacij do področij, kot sta biotehnologija in nanotehnologija;

| (d) | razvoj dostopnosti in uporabe rezultatov raziskav, ki se financirajo z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(d)

razvoj dostopnosti in uporabe rezultatov raziskav, ki se financirajo z javnimi sredstvi;

| (e) | razvoj upravljanja za napredek v odgovornih raziskavah in inovacijah s strani vseh zainteresiranih strani (raziskovalcev, javnih organov, industrije in organizacij civilne družbe), ki upoštevajo družbene potrebe in želje; spodbujanje etičnega okvira za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(e)

razvoj upravljanja za napredek v odgovornih raziskavah in inovacijah s strani vseh zainteresiranih strani (raziskovalcev, javnih organov, industrije in organizacij civilne družbe), ki upoštevajo družbene potrebe in želje; spodbujanje etičnega okvira za raziskave in inovacije;

| (f) | ustrezni in sorazmerni previdnostni ukrepi pri dejavnostih raziskav in inovacij s predvidevanjem in ocenjevanjem morebitnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vplivov; |
| --- | --- |

(f)

ustrezni in sorazmerni previdnostni ukrepi pri dejavnostih raziskav in inovacij s predvidevanjem in ocenjevanjem morebitnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vplivov;

| (g) | izboljšanje znanja v zvezi s komunikacijo na področju znanosti, s čimer bi se izboljšala kakovost in učinkovitost sodelovanja znanstvenikov, splošnih medijev in javnosti. |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje znanja v zvezi s komunikacijo na področju znanosti, s čimer bi se izboljšala kakovost in učinkovitost sodelovanja znanstvenikov, splošnih medijev in javnosti.

Del IV

NEJEDRSKI NEPOSREDNI UKREPI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k splošnemu cilju in prednostnim nalogam programa Obzorje 2020 tako, da bo zagotavljalo znanstveno in tehnično podporo politikam Unije, po potrebi v sodelovanju z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi znanstvenimi interesnimi skupinami. Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča se bodo izvajale ob upoštevanju ustreznih pobud na ravni regij, držav članic ali EU, cilj pa je oblikovati evropski raziskovalni prostor.

1.   ODLIČNA ZNANOST

Skupno raziskovalno središče bo izvajalo raziskave, da bi okrepili znanstveno dokazno podlago za oblikovanje politike ▌in preučevali nova področja znanosti in tehnologije, tudi s predhodnim raziskovalnim programom.

2.   VODILNI POLOŽAJ INDUSTRIJE

Skupno raziskovalno središče bo k inovacijam in konkurenčnosti prispevalo z:

| (a) | nadaljnjim prispevanjem k strateškemu usmerjanju in znanstveni strategiji ustreznih instrumentov posrednega raziskovanja, kot so evropska partnerstva za inovacije ter tudi javno-zasebna partnerstva in javno-javna partnerstva; |
| --- | --- |

(a)

nadaljnjim prispevanjem k strateškemu usmerjanju in znanstveni strategiji ustreznih instrumentov posrednega raziskovanja, kot so evropska partnerstva za inovacije ter tudi javno-zasebna partnerstva in javno-javna partnerstva;

| (b) | podporo prenosa znanja in tehnologije z opredelitvijo primernih okvirov glede pravic intelektualne lastnine za različne raziskovalne in inovacijske instrumente ter spodbujanjem sodelovanja pri prenosu znanja in tehnologije med javnimi raziskovalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(b)

podporo prenosa znanja in tehnologije z opredelitvijo primernih okvirov glede pravic intelektualne lastnine za različne raziskovalne in inovacijske instrumente ter spodbujanjem sodelovanja pri prenosu znanja in tehnologije med javnimi raziskovalnimi organizacijami;

| (c) | prispevki k pospeševanju uporabe, standardizacije in potrjevanja vesoljske tehnologije in podatkov, zlasti pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. |
| --- | --- |

(c)

prispevki k pospeševanju uporabe, standardizacije in potrjevanja vesoljske tehnologije in podatkov, zlasti pri spoprijemanju z družbenimi izzivi.

3.   DRUŽBENI IZZIVI

3.1.   Zdravje, demografske spremembe in blaginja

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k usklajevanju metod, standardov in praks v podporo zakonodaji Unije o zdravju in varstvu potrošnikov z naslednjim:

| (a) | ocenjevanjem tveganja in priložnosti novih tehnologij in kemikalij, vključno z nanomateriali, v živilih, krmi in potrošniških izdelkih; razvojem in potrjevanjem usklajenih meritev, metod identifikacije in kvantifikacije, integriranimi strategijami testiranja ter najsodobnejšimi orodji za ocenjevanje toksikološkega tveganja, vključno z usklajenimi metodami za poskuse na živalih; vrednotenjem zdravstvenih učinkov okoljske onesnaženosti; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanjem tveganja in priložnosti novih tehnologij in kemikalij, vključno z nanomateriali, v živilih, krmi in potrošniških izdelkih; razvojem in potrjevanjem usklajenih meritev, metod identifikacije in kvantifikacije, integriranimi strategijami testiranja ter najsodobnejšimi orodji za ocenjevanje toksikološkega tveganja, vključno z usklajenimi metodami za poskuse na živalih; vrednotenjem zdravstvenih učinkov okoljske onesnaženosti;

| (b) | zagotavljanjem razvoja in kakovosti praks zdravniških pregledov in presejalnih testov, vključno z genetskim testiranjem in zgodnjim odkrivanjem rakavih obolenj. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem razvoja in kakovosti praks zdravniških pregledov in presejalnih testov, vključno z genetskim testiranjem in zgodnjim odkrivanjem rakavih obolenj.

3.2.   ▌Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo

Skupno raziskovalno središče bo podprlo razvoj, izvajanje in spremljanje evropskih kmetijskih in ribiških politik, vključno z zagotavljanjem prehranske varnosti in razvojem biogospodarstva, z:

| (a) | vzpostavitvijo globalnega sistema in orodij za napovedovanje pridelka ter spremljanje produktivnosti pridelka; podporo za izboljšanje kratko- in dolgoročnih napovedi glede kmetijskih proizvodov, vključno s predvidenimi učinki podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvijo globalnega sistema in orodij za napovedovanje pridelka ter spremljanje produktivnosti pridelka; podporo za izboljšanje kratko- in dolgoročnih napovedi glede kmetijskih proizvodov, vključno s predvidenimi učinki podnebnih sprememb;

| (b) | prispevkom k tehnološkim inovacijam in izboljšano učinkovitostjo virov, da se s tehnično-gospodarskimi analizami in modeliranjem proizvede „več z manj“; |
| --- | --- |

(b)

prispevkom k tehnološkim inovacijam in izboljšano učinkovitostjo virov, da se s tehnično-gospodarskimi analizami in modeliranjem proizvede „več z manj“;

| (c) | modeliranjem scenarijev za sprejemanje odločitev v kmetijskih politikah ter analiz učinka politike na makro-/regionalnih/mikroravneh; analizo učinka „skupne kmetijske politike proti letu 2020“ na gospodarstva v razvoju/nova gospodarstva. |
| --- | --- |

(c)

modeliranjem scenarijev za sprejemanje odločitev v kmetijskih politikah ter analiz učinka politike na makro-/regionalnih/mikroravneh; analizo učinka „skupne kmetijske politike proti letu 2020“ na gospodarstva v razvoju/nova gospodarstva.

| (d) | Nadaljnjim razvojem metod za nadzor in upravljanje staležev ter za sledljivost rib in ribjih proizvodov; razvoj trdnih kazalnikov zdravja ekosistemov in biogospodarskega modeliranja za boljše razumevanje neposrednih (npr. ribolov) in posrednih učinkov (podnebne spremembe) človeških dejavnosti na dinamiko staleža rib, morsko okolje ter njihovega biogospodarskega vpliva. |
| --- | --- |

(d)

Nadaljnjim razvojem metod za nadzor in upravljanje staležev ter za sledljivost rib in ribjih proizvodov; razvoj trdnih kazalnikov zdravja ekosistemov in biogospodarskega modeliranja za boljše razumevanje neposrednih (npr. ribolov) in posrednih učinkov (podnebne spremembe) človeških dejavnosti na dinamiko staleža rib, morsko okolje ter njihovega biogospodarskega vpliva.

3.3.   Varna, čista in učinkovita energija

Skupno raziskovalno središče se bo osredotočalo na energetske in podnebne cilje 20/20/20 in prehod EU na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, in sicer z raziskavami o tehnoloških in družbeno-gospodarskih vidikih:

| (a) | varnosti oskrbe z energijo, zlasti v zvezi s povezavami in medsebojno odvisnostjo s sistemi za oskrbo z energijo in prenos energije zunaj Evrope; označevanja domačih primarnih ter zunanjih virov in infrastruktur energije, od katerih je Evropa odvisna. |
| --- | --- |

(a)

varnosti oskrbe z energijo, zlasti v zvezi s povezavami in medsebojno odvisnostjo s sistemi za oskrbo z energijo in prenos energije zunaj Evrope; označevanja domačih primarnih ter zunanjih virov in infrastruktur energije, od katerih je Evropa odvisna.

| (b) | prenosnih omrežij za energijo/električno energijo, zlasti modeliranja in simulacije vseevropskih energetskih omrežij, analize tehnologij inteligentnih omrežij/superomrežij ter sprotne simulacije napajalnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

prenosnih omrežij za energijo/električno energijo, zlasti modeliranja in simulacije vseevropskih energetskih omrežij, analize tehnologij inteligentnih omrežij/superomrežij ter sprotne simulacije napajalnih sistemov;

| (c) | energetske učinkovitosti, zlasti metodologij za spremljanje in ocenjevanje dosežkov instrumentov politike za energetsko učinkovitost, tehnično-gospodarske analize uporabe inteligentnih omrežij in energetsko učinkovitih tehnologij in instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

energetske učinkovitosti, zlasti metodologij za spremljanje in ocenjevanje dosežkov instrumentov politike za energetsko učinkovitost, tehnično-gospodarske analize uporabe inteligentnih omrežij in energetsko učinkovitih tehnologij in instrumentov;

| (d) | nizkoogljičnih tehnologij (vključno z varnostjo jedrske energije v programu Euratom), zlasti ocene uspešnosti in prednormativnih raziskav perspektivnih nizkoogljičnih tehnologij; analize in modeliranja gibal in ovir pri njihovem razvoju in uporabi; ocene obnovljivih virov energije ter ozkih grl, kot so kritične surovine, v dobavni verigi nizkoogljičnih tehnologij; stalnega razvoja informacijskega sistema za strateški načrt energetske tehnologije (SETIS) ter s tem povezanih dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

nizkoogljičnih tehnologij (vključno z varnostjo jedrske energije v programu Euratom), zlasti ocene uspešnosti in prednormativnih raziskav perspektivnih nizkoogljičnih tehnologij; analize in modeliranja gibal in ovir pri njihovem razvoju in uporabi; ocene obnovljivih virov energije ter ozkih grl, kot so kritične surovine, v dobavni verigi nizkoogljičnih tehnologij; stalnega razvoja informacijskega sistema za strateški načrt energetske tehnologije (SETIS) ter s tem povezanih dejavnosti.

3.4.   Pameten, okolju prijazen in integriran promet

Skupno raziskovalno središče bo podprlo cilje do leta 2050 glede konkurenčnega, pametnega, z viri gospodarnega in usklajenega prometnega sistema za ljudi in blago, in sicer z laboratorijskimi študijami, modeliranjem in spremljanjem glede:

| (a) | strateških nizkoogljičnih tehnologij za vse načine prevoza, vključno z elektrifikacijo cestnega prometa in zrakoplovi/ladjami/vozili na alternativen pogon ter nadaljnjega razvoja notranjega sistema Komisije za posredovanje podatkov za zbiranje in razširjanje informacij o ustreznih tehnologijah; razpoložljivosti in stroškov nefosilnih goriv in energetskih virov, vključno z učinki elektrificiranega cestnega prometa na električna omrežja in proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

(a)

strateških nizkoogljičnih tehnologij za vse načine prevoza, vključno z elektrifikacijo cestnega prometa in zrakoplovi/ladjami/vozili na alternativen pogon ter nadaljnjega razvoja notranjega sistema Komisije za posredovanje podatkov za zbiranje in razširjanje informacij o ustreznih tehnologijah; razpoložljivosti in stroškov nefosilnih goriv in energetskih virov, vključno z učinki elektrificiranega cestnega prometa na električna omrežja in proizvodnjo električne energije;

| (b) | čistih in učinkovitih vozil, zlasti določanja usklajenih postopkov testiranja in ocenjevanja inovativnih tehnologij v smislu emisij, izkoristka in varnosti goriva, tako konvencionalnega kot alternativnega; razvoja izboljšanih metodologij za merjenje emisij in izračunov okoljskih pritiskov; koordinacije in usklajevanja različnih dejavnosti inventarizacije in spremljanja emisij na evropski ravni; |
| --- | --- |

(b)

čistih in učinkovitih vozil, zlasti določanja usklajenih postopkov testiranja in ocenjevanja inovativnih tehnologij v smislu emisij, izkoristka in varnosti goriva, tako konvencionalnega kot alternativnega; razvoja izboljšanih metodologij za merjenje emisij in izračunov okoljskih pritiskov; koordinacije in usklajevanja različnih dejavnosti inventarizacije in spremljanja emisij na evropski ravni;

| (c) | sistemov za pametno mobilnost, da bi dosegli varno, inteligentno in integrirano mobilnost, tehnološko-ekonomske ocene novih prevoznih sistemov in komponent, zahtevkov za boljše upravljanje prometa in prispevkov k oblikovanju celostnega pristopa k povpraševanju po prometu in njegovem upravljanju; |
| --- | --- |

(c)

sistemov za pametno mobilnost, da bi dosegli varno, inteligentno in integrirano mobilnost, tehnološko-ekonomske ocene novih prevoznih sistemov in komponent, zahtevkov za boljše upravljanje prometa in prispevkov k oblikovanju celostnega pristopa k povpraševanju po prometu in njegovem upravljanju;

| (d) | integrirane prometne varnosti, zlasti zagotavljanja orodja in storitev za zbiranje, izmenjavo ter analizo podatkov o incidentih in nesrečah v letalstvu, pomorstvu in kopenskem prometu; okrepitve preprečevanja nesreč z analizo in usposabljanjem glede varnosti v različnih načinih prometa, kar prispeva k varčevanju in povečanju sredstev; |
| --- | --- |

(d)

integrirane prometne varnosti, zlasti zagotavljanja orodja in storitev za zbiranje, izmenjavo ter analizo podatkov o incidentih in nesrečah v letalstvu, pomorstvu in kopenskem prometu; okrepitve preprečevanja nesreč z analizo in usposabljanjem glede varnosti v različnih načinih prometa, kar prispeva k varčevanju in povečanju sredstev;

3.5.   Podnebni ukrepi, okolje, učinkovitost virov in surovine

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k oblikovanju okolju prijaznejše Evrope, varnosti zaloge virov in svetovnemu trajnostnemu upravljanju naravnih virov z:

| (a) | omogočanjem dostopa do interoperabilnih okoljskih podatkov in informacij z nadaljnjim razvojem standardov in sporazumov o interoperabilnosti, geoprostorskih orodij in inovativnejše infrastrukture za informacijsko komunikacijsko tehnologijo, kot sta infrastruktura za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), ter druge pobude Unije in svetovne pobude; |
| --- | --- |

(a)

omogočanjem dostopa do interoperabilnih okoljskih podatkov in informacij z nadaljnjim razvojem standardov in sporazumov o interoperabilnosti, geoprostorskih orodij in inovativnejše infrastrukture za informacijsko komunikacijsko tehnologijo, kot sta infrastruktura za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), ter druge pobude Unije in svetovne pobude;

| (b) | merjenjem, spremljanjem in dokumentiranjem ključnih okoljskih spremenljivk ter ocenjevanjem stanja in spreminjanja naravnih virov z nadaljnjim razvojem kazalnikov in informacijskih sistemov, ki prispevajo k okoljskim infrastrukturam. ocenjevanjem ekosistemskih storitev, vključno z njihovim vrednotenjem in učinki podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(b)

merjenjem, spremljanjem in dokumentiranjem ključnih okoljskih spremenljivk ter ocenjevanjem stanja in spreminjanja naravnih virov z nadaljnjim razvojem kazalnikov in informacijskih sistemov, ki prispevajo k okoljskim infrastrukturam. ocenjevanjem ekosistemskih storitev, vključno z njihovim vrednotenjem in učinki podnebnih sprememb;

| (c) | razvojem integriranega okvira modeliranja za ocenjevaje trajnosti na podlagi tematskih modelov, kot so zemlja, uporaba zemljišč, voda, kakovost zraka, emisije toplogrednih plinov, gozdarstvo, kmetijstvo, energija in promet, ter tudi z obravnavanjem učinkov podnebnih sprememb in odzivov nanje; |
| --- | --- |

(c)

razvojem integriranega okvira modeliranja za ocenjevaje trajnosti na podlagi tematskih modelov, kot so zemlja, uporaba zemljišč, voda, kakovost zraka, emisije toplogrednih plinov, gozdarstvo, kmetijstvo, energija in promet, ter tudi z obravnavanjem učinkov podnebnih sprememb in odzivov nanje;

| (d) | podpiranjem ciljev razvojne politike Unije s spodbujanjem prenosa tehnologije, spremljanjem bistvenih virov (kot so gozdovi, zemlja, oskrba s hrano) ter raziskavami za omejevanje učinkov podnebnih sprememb in okoljskih vplivov porabe virov ter za sklepanje kompromisov pri konkurenci med zemljiščem za proizvodnjo hrane ali energije in zemljiščem za npr. biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(d)

podpiranjem ciljev razvojne politike Unije s spodbujanjem prenosa tehnologije, spremljanjem bistvenih virov (kot so gozdovi, zemlja, oskrba s hrano) ter raziskavami za omejevanje učinkov podnebnih sprememb in okoljskih vplivov porabe virov ter za sklepanje kompromisov pri konkurenci med zemljiščem za proizvodnjo hrane ali energije in zemljiščem za npr. biotsko raznovrstnost;

| (e) | integrirano oceno v zvezi s trajnostnimi politikami proizvodnje in porabe, vključno z varnostjo oskrbe s strateškimi surovinami, učinkovitostjo virov, nizkoogljičnimi čistimi proizvodnimi postopki in tehnologijami, razvojem izdelkov in storitev, vzorcev porabe in trgovine; nadaljnjim razvojem in integracijo v analizah ocen življenjskega cikla; |
| --- | --- |

(e)

integrirano oceno v zvezi s trajnostnimi politikami proizvodnje in porabe, vključno z varnostjo oskrbe s strateškimi surovinami, učinkovitostjo virov, nizkoogljičnimi čistimi proizvodnimi postopki in tehnologijami, razvojem izdelkov in storitev, vzorcev porabe in trgovine; nadaljnjim razvojem in integracijo v analizah ocen življenjskega cikla;

| (f) | integrirano analizo učinka možnosti za blažitev in/ali prilagoditev podnebnim spremembam na podlagi razvoja kvantitativnega orodja modelov v regionalnem in globalnem obsegu, ki segajo od sektorske do makroekonomske ravni. |
| --- | --- |

(f)

integrirano analizo učinka možnosti za blažitev in/ali prilagoditev podnebnim spremembam na podlagi razvoja kvantitativnega orodja modelov v regionalnem in globalnem obsegu, ki segajo od sektorske do makroekonomske ravni.

3.6.   
  Evropa v spreminjajočem se svetu – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo

Skupno raziskovalno središče bo k ciljem Unije inovacij
  in
  Globalne Evrope prispevalo z naslednjimi dejavnostmi:

| (a) | celovitimi analizami gibal in ovir pri raziskavah in inovacijah ter razvojem platforme modeliranja za oceno njihovih mikro- in makroekonomskih učinkov; |
| --- | --- |

(a)

celovitimi analizami gibal in ovir pri raziskavah in inovacijah ter razvojem platforme modeliranja za oceno njihovih mikro- in makroekonomskih učinkov;

| (b) | prispevki k spremljanju izvajanja Unije inovacij prek preglednic stanja, razvoja kazalnikov itd. ter spremljanju delovanja javnega informacijskega sistema in obveščevalnega sistema za shranjevanje podatkov in informacij; |
| --- | --- |

(b)

prispevki k spremljanju izvajanja Unije inovacij prek preglednic stanja, razvoja kazalnikov itd. ter spremljanju delovanja javnega informacijskega sistema in obveščevalnega sistema za shranjevanje podatkov in informacij;

| (c) | delovanjem javne informacijske in obveščevalne platforme za pomoč nacionalnim in regionalnim organom s pametno specializacijo; kvantitativno gospodarsko analizo prostorskega vzorca gospodarske dejavnosti, zlasti obravnavanje gospodarskih, družbenih in teritorialnih neskladij in sprememb v vzorcu kot odziv na tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

(c)

delovanjem javne informacijske in obveščevalne platforme za pomoč nacionalnim in regionalnim organom s pametno specializacijo; kvantitativno gospodarsko analizo prostorskega vzorca gospodarske dejavnosti, zlasti obravnavanje gospodarskih, družbenih in teritorialnih neskladij in sprememb v vzorcu kot odziv na tehnološki razvoj;

| (d) | ekonometrično in makroekonomsko analizo reforme finančnega sistema, s čimer bo prispevalo k ohranjanju učinkovitega okvira Unije za obvladovanje finančne krize; nadaljnjim zagotavljanjem metodološke podpore za spremljanje proračunskih položajev države članice v zvezi s Paktom za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(d)

ekonometrično in makroekonomsko analizo reforme finančnega sistema, s čimer bo prispevalo k ohranjanju učinkovitega okvira Unije za obvladovanje finančne krize; nadaljnjim zagotavljanjem metodološke podpore za spremljanje proračunskih položajev države članice v zvezi s Paktom za stabilnost in rast;

| (e) | spremljanjem delovanja evropskega raziskovalnega prostora in analiziranjem gibal in ovir pri nekaterih ključnih elementih le-tega (kot je mobilnost raziskovalcev, vzpostavitev nacionalnih raziskovalnih programov) ter predlaganjem ustreznih možnosti politike; ohranjanjem ključne vloge v evropskem raziskovalnem prostoru prek mreženja, usposabljanja, odpiranja lastnih prostorov in zbirk podatkov uporabnikom v državah članicah ter državah kandidatkah in pridruženih državah; |
| --- | --- |

(e)

spremljanjem delovanja evropskega raziskovalnega prostora in analiziranjem gibal in ovir pri nekaterih ključnih elementih le-tega (kot je mobilnost raziskovalcev, vzpostavitev nacionalnih raziskovalnih programov) ter predlaganjem ustreznih možnosti politike; ohranjanjem ključne vloge v evropskem raziskovalnem prostoru prek mreženja, usposabljanja, odpiranja lastnih prostorov in zbirk podatkov uporabnikom v državah članicah ter državah kandidatkah in pridruženih državah;

| (f) | razvojem kvantitativnih gospodarskih analiz digitalnega gospodarstva; izvajanjem raziskav o vplivu informacijskih in komunikacijskih tehnologij na cilje digitalne družbe; študijo vpliva občutljivih varnostnih vprašanj na življenja posameznikov (digitalno življenje); |
| --- | --- |

(f)

razvojem kvantitativnih gospodarskih analiz digitalnega gospodarstva; izvajanjem raziskav o vplivu informacijskih in komunikacijskih tehnologij na cilje digitalne družbe; študijo vpliva občutljivih varnostnih vprašanj na življenja posameznikov (digitalno življenje);

3.7.   Varne družbe – varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov

Skupno raziskovalno središče bo k ciljem varnosti in državljanstva prispevalo z naslednjimi dejavnostmi:

| (a) | osredotočenostjo na opredelitev in oceno ranljivosti kritičnih infrastruktur (vključno z globalnimi navigacijskimi sistemi, finančnimi trgi); izboljšanjem orodij za boj proti goljufijam, ki škodijo proračunu Unije, in za pomorski nadzor; ter tudi oceno operativnosti tehnologij za osebno identiteto ali tehnologij, ki nanjo vplivajo (digitalna identiteta); |
| --- | --- |

(a)

osredotočenostjo na opredelitev in oceno ranljivosti kritičnih infrastruktur (vključno z globalnimi navigacijskimi sistemi, finančnimi trgi); izboljšanjem orodij za boj proti goljufijam, ki škodijo proračunu Unije, in za pomorski nadzor; ter tudi oceno operativnosti tehnologij za osebno identiteto ali tehnologij, ki nanjo vplivajo (digitalna identiteta);

| (b) | večanjem zmogljivosti Unije za zmanjšanje tveganja hudih nesreč ter obvladovanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, predvsem prek razvoja globalnih informacijskih sistemov za zgodnje opozarjanje na številne nevarnosti in informacijskih sistemov za obvladovanje tveganja, pri čemer se uporabljajo tehnologije za opazovanje Zemlje; |
| --- | --- |

(b)

večanjem zmogljivosti Unije za zmanjšanje tveganja hudih nesreč ter obvladovanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, predvsem prek razvoja globalnih informacijskih sistemov za zgodnje opozarjanje na številne nevarnosti in informacijskih sistemov za obvladovanje tveganja, pri čemer se uporabljajo tehnologije za opazovanje Zemlje;

| (c) | nadaljnjim zagotavljanjem orodij za oceno in upravljanje globalnih izzivov glede varnosti, kot so terorizem in neširjenje orožja (kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega (v programu Euratom)), grožnje, ki jih povzročijo družbeno-politična nestabilnost in nalezljive bolezni. Nova področja, ki jih je treba obravnavati, vključujejo ranljivost ali odpornost do novih ali hibridnih groženj, npr. dostopa do surovin, piratstva, pomanjkanja/konkurenčnosti virov in učinkov podnebnih sprememb na pojavljanje naravnih nesreč. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjim zagotavljanjem orodij za oceno in upravljanje globalnih izzivov glede varnosti, kot so terorizem in neširjenje orožja (kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega (v programu Euratom)), grožnje, ki jih povzročijo družbeno-politična nestabilnost in nalezljive bolezni. Nova področja, ki jih je treba obravnavati, vključujejo ranljivost ali odpornost do novih ali hibridnih groženj, npr. dostopa do surovin, piratstva, pomanjkanja/konkurenčnosti virov in učinkov podnebnih sprememb na pojavljanje naravnih nesreč.

4.   POSEBNI IZVEDBENI VIDIKI

Skupno raziskovalno središče bo v skladu s prednostnimi nalogami globalne Evrope okrepilo znanstveno sodelovanje s ključnimi mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami (npr. organi ZN, Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Združenimi državami Amerike, Japonsko, Rusijo, Kitajsko, Brazilijo, Indijo) na področjih z močno globalno razsežnostjo, kot so podnebne spremembe, prehranska varnost ali nanotehnologija.
  To sodelovanje bo natančno usklajeno z dejavnostmi mednarodnega sodelovanja Unije in držav članic.

Skupno raziskovalno središče bo za zagotovitev izboljšanih storitev pri oblikovanju politike dodatno razvilo svojo zmogljivost za analizo in zagotavljanje medsektorskih možnosti za izvajanje politik in s tem povezanih ocen učinka. Ta zmogljivost se bo podpirala zlasti s krepitvijo:

| (a) | modeliranja na ključnih področjih (npr. energiji in prometu, kmetijstvu, podnebju, okolju, ekonomiji). Poudarek bo na sektorskih in integriranih modelih (za ocene trajnosti), pri čemer bo obsegalo znanstveno-tehnične in gospodarske vidike; |
| --- | --- |

(a)

modeliranja na ključnih področjih (npr. energiji in prometu, kmetijstvu, podnebju, okolju, ekonomiji). Poudarek bo na sektorskih in integriranih modelih (za ocene trajnosti), pri čemer bo obsegalo znanstveno-tehnične in gospodarske vidike;

| (b) | v prihodnost usmerjenih študij, ki bodo zagotovile analize trendov in dogodkov v znanosti, tehnologiji in družbi ter načine, na katere bi ti lahko vplivali na javne politike in inovacije ter okrepili konkurenčnost in trajnostno rast. To bo Skupnemu raziskovalnemu središču omogočilo, da pozornost usmeri na vprašanja, ki bi v prihodnosti lahko zahtevala posredovanje politike, in predvideva potrebe uporabnikov. |
| --- | --- |

(b)

v prihodnost usmerjenih študij, ki bodo zagotovile analize trendov in dogodkov v znanosti, tehnologiji in družbi ter načine, na katere bi ti lahko vplivali na javne politike in inovacije ter okrepili konkurenčnost in trajnostno rast. To bo Skupnemu raziskovalnemu središču omogočilo, da pozornost usmeri na vprašanja, ki bi v prihodnosti lahko zahtevala posredovanje politike, in predvideva potrebe uporabnikov.

Skupno raziskovalno središče bo okrepilo svojo podporo postopkom standardizacije in standardov kot horizontalna komponenta v podporo evropske konkurenčnosti. Dejavnosti bodo vključevale prednormativne raziskave, razvoj referenčnih materialov in meritev ter uskladitev metodologij. Opredeljenih je bilo pet osrednjih področij (energija, promet, digitalna agenda, zaščita in varnost (vključno z jedrsko v programu Euratom) ter varstvo potrošnikov). Poleg tega bo Skupno raziskovalno središče še naprej spodbujalo širjenje svojih rezultatov in zagotavljalo podporo institucijam Unije in organom pri upravljanju pravic intelektualne lastnine.

Skupno raziskovalno središče bo vzpostavilo zmogljivosti v vedenjskih vedah za podporo razvoju bolj učinkovite ureditve, ki dopolnjuje njegove dejavnosti na izbranih področjih, kot so prehrana, energetska učinkovitost in politike proizvodov.

Socialno-ekonomske raziskave bodo del dejavnosti na ustreznih področjih, kot so digitalne tehnologije, trajnostna proizvodnja in poraba ali javno zdravje.

Da bo Skupno raziskovalno središče izpolnilo svoje naloge kot referenčni center Unije, še naprej imelo ključno vlogo v evropskem raziskovalnem prostoru in se vključilo v nova raziskovalna področja, je bistveno, da ima na voljo najsodobnejšo infrastrukturo. Skupno raziskovalno središče bo nadaljevalo prenovo in obnovo programa, da zagotovi skladnost z veljavnimi predpisi za okolje ter zaščito in varnost, ter vlagalo v znanstveno infrastrukturo, vključno z razvojem platform modeliranja, sredstvi za nova področja, kot je genetsko testiranje itd. Take naložbe bodo izvedene s podrobnim usklajevanjem z načrtom Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), pri čemer se bodo upoštevala obstoječi objekti v državah članicah.

---

(1)  Priporočilo Komisije z dne 10. aprila 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije (C(2008)1329).

(2)  Načeloma najmanj 80 %.

(3)  Regionalna partnerska ustanova je raziskovalna infrastruktura nacionalnega ali regionalnega pomena v smislu družbeno-gospodarskih koristi, usposabljanja ter privabljanja raziskovalcev in tehnikov; priznava se kot partnerica vseevropskega ESFRI ali drugih raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila. Kakovost regionalne partnerske ustanove, vključno z ravnjo znanstvenih storitev, vodenja in politike dostopa, mora biti na ravni standardov, ki jih zahtevajo vseevropske raziskovalne infrastrukture.

(4)  Ker so vse raziskave računsko in podatkovno intenzivne, je dostop do najnovejših e-infrastruktur bistven za vse raziskovalce. GÉANT povezuje npr. 40 milijonov uporabnikov v več kot 8 000 ustanovah iz 40 držav, medtem ko je evropska mrežna infrastruktura z več kot 290 spletnimi stranmi v 50 državah največja infrastruktura za porazdeljeno računalništvo na svetu. Neustavljiv napredek IKT, naraščajoče računske potrebe in potrebe po obdelavi ogromnih količin podatkov predstavljajo pri zagotavljanju ustreznih storitev raziskovalcem velike finančne in organizacijske izzive.

(5)  Internet stvari bo usklajen medsektorsko.

(6)  Vključno z vesoljsko podprtimi omrežji.

(7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(8)  Delovni dokument služb Komisije SEC(2009)1295 k sporočilu Komisije „Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET)“, COM(2009)0519.

(9)  (COM(2007)0723)

(10)  Bela knjiga Komisije „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144).

(11)  Ocene, ki sta jih pripravila podjetje PricewaterhouseCoopers za „s trajnostjo povezane globalne poslovne priložnosti v zvezi z naravnimi viri (vključno z energijo, gozdarstvom, prehrano in kmetijstvom, vodo in kovinami)“ (sustainability-related global business opportunities in natural resources (including energy, forestry, food and agriculture, water and metals)) ter WBCSD (2010) z Vizijo 2050: nova agenda za gospodarstvo (Vision 2050: The New Agenda for Business), Svetovni poslovni svet za trajnostni razvoj (World Business Council for Sustainable Development), Ženeva, spletni naslov: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.

(12)  COM(2008)0699

(13)  „Oddelek za gospodarsko in znanstveno politiko; Ekološke inovacije – prizadevanja EU za z viri in energijo učinkovito gospodarstvo, študija in informativno gradivo“ (Policy Department Economic and Scientific Policy, Eco-innovation – putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy), Evropski parlament, marec 2009.

(14)  „Izziv ekoloških inovacij – pot do Evrope, gospodarne z viri – letno poročilo 2010“ (The Eco-Innovation Challenge – Pathways to a resource-efficient Europe), Opazovalna skupina za ekološke inovacije, maj 2011.

(15)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006.

(16)  Brez poseganja v proračun tega Družbenega izziva.

(17)  C(2008)1329, 10.4.2008.

PRILOGA II

Kazalniki uspešnosti

Naslednja tabela za splošne in posebne cilje programa Obzorje 2020 določa
  več
  ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov
  , ki jih je mogoče med izvajanjem programa Obzorje 2020 še dodatno razčleniti
  .

1.   DEL I. PREDNOSTNA NALOGA „ODLIČNA ZNANOST“

Kazalniki za posebne cilje:

Evropski raziskovalni svet

| — | Delež objav v okviru projektov, ki jih financira ERS in ki so med 1 % najbolj citiranih objav
  na določenem znanstvenem področju |
| --- | --- |

—

Delež objav v okviru projektov, ki jih financira ERS in ki so med 1 % najbolj citiranih objav
  na določenem znanstvenem področju

Prihodnje in nastajajoče tehnologije

| — | Strokovno pregledane objave v revijah z velikim vplivom |
| --- | --- |

—

Strokovno pregledane objave v revijah z velikim vplivom

| — | Patentne prijave
  in odobreni patenti
  na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij |
| --- | --- |

—

Patentne prijave
  in odobreni patenti
  na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij

Ukrepi Marie
  Skłodowske-
  Curie glede znanja, usposabljanja in poklicnega razvoja

| — | Medsektorsko in meddržavno kroženje raziskovalcev, vključno z doktorandi |
| --- | --- |

—

Medsektorsko in meddržavno kroženje raziskovalcev, vključno z doktorandi

Evropske raziskovalne infrastrukture (tudi e-infrastrukture)

| — | Število raziskovalcev, ki imajo s podporo Unije dostop do raziskovalnih infrastruktur |
| --- | --- |

—

Število raziskovalcev, ki imajo s podporo Unije dostop do raziskovalnih infrastruktur

2.   DEL II. PREDNOSTNA NALOGA „VODILNI POLOŽAJ V INDUSTRIJI“

Kazalniki za posebne cilje:

Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij (IKT, nanotehnologije, napredni materiali, biotehnologije, napredna proizvodnja in vesolje)

| — | Patentne prijave in odobreni patenti
  na področju različnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij |
| --- | --- |

—

Patentne prijave in odobreni patenti
  na področju različnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij

| — | Delež sodelujočih MSP, ki uvajajo inovacije, nove za podjetje ali trg (obsega obdobje projekta in dodatna tri leta) |
| --- | --- |

—

Delež sodelujočih MSP, ki uvajajo inovacije, nove za podjetje ali trg (obsega obdobje projekta in dodatna tri leta)

| — | Število skupnih javno-zasebnih objav |
| --- | --- |

—

Število skupnih javno-zasebnih objav

Dostop do tveganega kapitala

| — | Skupne naložbe, zbrane prek dolžniškega financiranja in naložb tveganega kapitala |
| --- | --- |

—

Skupne naložbe, zbrane prek dolžniškega financiranja in naložb tveganega kapitala

| — | Število financiranih organizacij in obseg uporabljenih zasebnih sredstev |
| --- | --- |

—

Število financiranih organizacij in obseg uporabljenih zasebnih sredstev

Inovacije v MSP

| — | Delež sodelujočih MSP, ki uvajajo inovacije, nove za podjetje ali trg (obsega obdobje projekta in dodatna tri leta) |
| --- | --- |

—

Delež sodelujočih MSP, ki uvajajo inovacije, nove za podjetje ali trg (obsega obdobje projekta in dodatna tri leta)

| — | Rast in ustvarjanje delovnih mest v sodelujočih MSP |
| --- | --- |

—

Rast in ustvarjanje delovnih mest v sodelujočih MSP

3.   DEL III. PREDNOSTNA NALOGA „DRUŽBENI IZZIVI“

Kazalniki za posebne cilje:

Za vse družbene izzive:

| — | Strokovno pregledane objave v revijah z velikim vplivom na področju različnih družbenih izzivov |
| --- | --- |

—

Strokovno pregledane objave v revijah z velikim vplivom na področju različnih družbenih izzivov

| — | Patentne prijave
  in odobreni patenti
  na področju različnih družbenih izzivov |
| --- | --- |

—

Patentne prijave
  in odobreni patenti
  na področju različnih družbenih izzivov

| — | Število
  prototipov in
  dejavnosti
  preskušanja |
| --- | --- |

—

Število
  prototipov in
  dejavnosti
  preskušanja

| — | Število skupnih javno-zasebnih objav |
| --- | --- |

—

Število skupnih javno-zasebnih objav

Poleg tega se napredek za vsak izziv oceni glede na prispevek k posebnim ciljem, ki so podrobno navedeni v Prilogi I k Uredbi (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020].

4.   DEL IV. NEJEDRSKI NEPOSREDNI UKREPI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA

Kazalniki za posebne cilje
  :

| — | Število primerov konkretnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča |
| --- | --- |

—

Število primerov konkretnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča

| — | Število strokovno pregledanih objav
  v revijah z velikim vplivom |
| --- | --- |

—

Število strokovno pregledanih objav
  v revijah z velikim vplivom

PRILOGA III

Spremljanje

Komisija bo spremljala izvajanje programa Obzorje 2020, zlasti pa naslednje elemente:

| 1. | prispevek k uveljavitvi evropskega raziskovalnega prostora, |
| --- | --- |

1.

prispevek k uveljavitvi evropskega raziskovalnega prostora,

| 2. | povečanje udeležbe, |
| --- | --- |

2.

povečanje udeležbe,

| 3. | udeležbo MSP, |
| --- | --- |

3.

udeležbo MSP,

| 4. | družbene vede in humanistiko, |
| --- | --- |

4.

družbene vede in humanistiko,

| 5. | znanost in družbo, |
| --- | --- |

5.

znanost in družbo,

| 6. | udeleženost spolov, |
| --- | --- |

6.

udeleženost spolov,

| 7. | mednarodno sodelovanje, |
| --- | --- |

7.

mednarodno sodelovanje,

| 8. | trajnostni razvoj in podnebne spremembe, vključno z informacijami o odhodkih, povezanih s podnebnimi spremembami, |
| --- | --- |

8.

trajnostni razvoj in podnebne spremembe, vključno z informacijami o odhodkih, povezanih s podnebnimi spremembami,

| 9. | prehod od odkritja do tržne uporabe, |
| --- | --- |

9.

prehod od odkritja do tržne uporabe,

| 10. | digitalno agendo, |
| --- | --- |

10.

digitalno agendo,

| 11. | udeležbo zasebnega sektorja, |
| --- | --- |

11.

udeležbo zasebnega sektorja,

| 12. | financiranje javno-zasebnih in javno-javnih partnerstev, |
| --- | --- |

12.

financiranje javno-zasebnih in javno-javnih partnerstev,

| 13. | sporočanje in razširjanje, |
| --- | --- |

13.

sporočanje in razširjanje,

| 14. | vzorce udeležbe neodvisnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

14.

vzorce udeležbe neodvisnih strokovnjakov.

PRILOGA IV

Informacije, ki jih zagotovi Komisija v skladu s členom 8a(2)

| 1. | Informacije o posameznih projektih, s katerimi se omogoči spremljanje vsakega predloga od začetka do konca, kar zajema predvsem:







  — | podane predloge, |
| --- | --- | --- |

1.

—

podane predloge,

| — | rezultate ocenjevanja posameznih predlogov, |
| --- | --- |

—

rezultate ocenjevanja posameznih predlogov,

| — | sporazume o donacijah, |
| --- | --- |

—

sporazume o donacijah,

| — | zaključene projekte. |
| --- | --- |

—

zaključene projekte.

| 2. | Informacije o izidu posameznih razpisov in izvajanju projektov, kar zajema predvsem:







  — | rezultate posameznih razpisov, |
| --- | --- | --- |

2.

—

rezultate posameznih razpisov,

| — | izid pogajanj o sporazumih o donacijah, |
| --- | --- |

—

izid pogajanj o sporazumih o donacijah,

| — | izvajanje projektov, vključno s podatki o plačilih in rezultati projektov. |
| --- | --- |

—

izvajanje projektov, vključno s podatki o plačilih in rezultati projektov.

| 3. | Informacije o izvajanju programov, vključno z ustreznimi informacijami na ravni okvirnega programa, posebnega programa in posameznih tem ter Skupnega raziskovalnega središča, pa tudi o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informacije o izvrševanju proračuna programa Obzorje 2020, vključno z informacijami o obveznostih in plačilih v zvezi s pobudami na podlagi členov 185 in 187. |
| --- | --- |

4.

PRILOGA V

Sestave programskega odbora

Sestave

   (1)

  programskega odbora programa Obzorje 2020 v skladu s členom 9(1a):

| 1. | Strateške sestave: Strateški pregled izvedbe celotnega programa, skladnost različnih delov programa in medsektorska vprašanja, med njimi „razširjanje odličnosti in povečevanje udeležbe“ ter „znanost z družbo in za njo“. |
| --- | --- |

1.

Strateške sestave: Strateški pregled izvedbe celotnega programa, skladnost različnih delov programa in medsektorska vprašanja, med njimi „razširjanje odličnosti in povečevanje udeležbe“ ter „znanost z družbo in za njo“.

Del I – „Odlična znanost“:

| 2. | Evropski raziskovalni svet (ERS), prihodnje in nastajajoče tehnologije in ukrepi Marie Skłodowske-Curie |
| --- | --- |

2.

Evropski raziskovalni svet (ERS), prihodnje in nastajajoče tehnologije in ukrepi Marie Skłodowske-Curie

| 3. | Raziskovalne infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Raziskovalne infrastrukture

Del II – „Vodilni položaj industrije“:

| 4. | Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) |
| --- | --- |

4.

Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

| 5. | Nanotehnologije, napredni materiali, biotehnologije, napredna proizvodnja in predelava |
| --- | --- |

5.

Nanotehnologije, napredni materiali, biotehnologije, napredna proizvodnja in predelava

| 6. | Vesolje |
| --- | --- |

6.

Vesolje

| 7. | MSP in dostop do tveganega kapitala |
| --- | --- |

7.

MSP in dostop do tveganega kapitala

Del III – „Družbeni izzivi“:

| 8. | Zdravje, demografske spremembe in blaginja |
| --- | --- |

8.

Zdravje, demografske spremembe in blaginja

| 9. | Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo |
| --- | --- |

9.

Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo

| 10. | Varna, čista in učinkovita energija |
| --- | --- |

10.

Varna, čista in učinkovita energija

| 11. | Pameten, okolju prijazen in integriran promet |
| --- | --- |

11.

Pameten, okolju prijazen in integriran promet

| 12. | Podnebni ukrepi, okolje, učinkovitost virov in surovine |
| --- | --- |

12.

Podnebni ukrepi, okolje, učinkovitost virov in surovine

| 13. | Evropa v spreminjajočem se svetu – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo |
| --- | --- |

13.

Evropa v spreminjajočem se svetu – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo

| 14. | Varne družbe – varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov |
| --- | --- |

14.

Varne družbe – varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov

---

(1)  Komisija bo zaradi poenostavitve izvajanja programa v skladu z veljavnimi smernicami povrnila stroške za po enega predstavnika posamezne države članice, ki se bo udeležil sestanka programskega odbora, določenega v dnevnem redu; prav tako bo povrnila stroške enemu strokovnjaku/svetovalcu iz posamezne države članice za tiste točke dnevnega reda, za katere država članica zahteva posebno strokovno mnenje.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Evropska statistika ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/59)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0167),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0101/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj avstrijskega zveznega sveta, španskega poslanskega kongresa in španskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj avstrijskega zveznega sveta, španskega poslanskega kongresa in španskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 6. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 6. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0436/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 374, 4.12.2012, str. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki

(Besedilo velja za EGP in Švico)

[Sprememba 43]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski statistični sistem (ESS) kot partnerstvo je na splošno uspešno združil svoje dejavnosti za zagotovitev razvoja, priprave in izkazovanja visokokakovostne
  , regulirane in zanesljive
  evropske statistike, med drugim z izboljšanjem upravljanja sistema. |
| --- | --- |

(1)

Evropski statistični sistem (ESS) kot partnerstvo je na splošno uspešno združil svoje dejavnosti za zagotovitev razvoja, priprave in izkazovanja visokokakovostne
  , regulirane in zanesljive
  evropske statistike, med drugim z izboljšanjem upravljanja sistema.

| (2) | ▌Ugotovljene
  so bile
  pomanjkljivosti zlasti glede okvira statističnega vodenja kakovosti.
  Te pomanjkljivosti so pokazale, da je treba zagotoviti neodvisnost statističnih organov od morebitnega političnega pritiska na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

▌Ugotovljene
  so bile
  pomanjkljivosti zlasti glede okvira statističnega vodenja kakovosti.
  Te pomanjkljivosti so pokazale, da je treba zagotoviti neodvisnost statističnih organov od morebitnega političnega pritiska na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 15. aprila 2011„K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“ ▌predlagala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti
  in za krepitev upravljanja evropskega statističnega sistema
  . Zlasti je predlagala ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 15. aprila 2011„K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“ ▌predlagala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti
  in za krepitev upravljanja evropskega statističnega sistema
  . Zlasti je predlagala ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (4) | Svet je v svojih sklepih z dne 20. junija 2011 pozdravil pobudo Komisije in poudaril pomen nenehnega izboljševanja upravljanja in učinkovitosti ESS. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v svojih sklepih z dne 20. junija 2011 pozdravil pobudo Komisije in poudaril pomen nenehnega izboljševanja upravljanja in učinkovitosti ESS.

| (5) | Poleg tega bi bilo treba upoštevati vpliv nedavnega razvoja na statističnem področju v zvezi z gospodarskim upravljanjem Unije, zlasti vidike, povezane s statistično neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodelitve proračunskih sredstev in koledarji predhodnih objav, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter tiste vidike, ki se nanašajo na zahtevo za funkcionalno samostojnost organov, pristojnih za spremljanje izvajanja nacionalnih proračunskih pravil, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega bi bilo treba upoštevati vpliv nedavnega razvoja na statističnem področju v zvezi z gospodarskim upravljanjem Unije, zlasti vidike, povezane s statistično neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodelitve proračunskih sredstev in koledarji predhodnih objav, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter tiste vidike, ki se nanašajo na zahtevo za funkcionalno samostojnost organov, pristojnih za spremljanje izvajanja nacionalnih proračunskih pravil, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (6) | Navedeni vidiki
  v zvezi s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji prihodnih objav,
  ne bi smeli biti omejeni na statistike, pripravljene za namene sistema proračunskega nadzora in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč bi se morali uporabljati za vse evropske statistike, ki jih razvija, pripravlja in izkazuje ESS. |
| --- | --- |

(6)

Navedeni vidiki
  v zvezi s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji prihodnih objav,
  ne bi smeli biti omejeni na statistike, pripravljene za namene sistema proračunskega nadzora in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč bi se morali uporabljati za vse evropske statistike, ki jih razvija, pripravlja in izkazuje ESS.

| (6a) | Kakovost evropske statistike in njeno ustreznost za odločanje na podlagi dokazov bi bilo treba stalno pregledovati, med drugim tudi z ocenjevanjem njene dodane vrednosti pri doseganje ciljev strategije Evropa 2020, navedenih v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, tudi glede rasti, zaposlovanja in socialnega gospodarstva. Po potrebi bi bilo treba prilagoditi pokritost evropske statistike. |
| --- | --- |

(6a)

Kakovost evropske statistike in njeno ustreznost za odločanje na podlagi dokazov bi bilo treba stalno pregledovati, med drugim tudi z ocenjevanjem njene dodane vrednosti pri doseganje ciljev strategije Evropa 2020, navedenih v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, tudi glede rasti, zaposlovanja in socialnega gospodarstva. Po potrebi bi bilo treba prilagoditi pokritost evropske statistike.

| (7) | Poleg tega je ustreznost virov, ki so dodeljeni na letni ali večletni osnovi in so na voljo za izpolnjevanje statističnih potreb, nujen pogoj za
  zagotavljanje strokovne neodvisnosti
  statističnih organov
  in visokokakovostnih statističnih podatkov
  . |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je ustreznost virov, ki so dodeljeni na letni ali večletni osnovi in so na voljo za izpolnjevanje statističnih potreb, nujen pogoj za
  zagotavljanje strokovne neodvisnosti
  statističnih organov
  in visokokakovostnih statističnih podatkov
  .

| (8) | Zato bi bilo treba okrepiti strokovno neodvisnost statističnih organov in
  zagotoviti
  minimalne standarde,
  ki bi veljali v vsej Uniji, ▌vodjem
  nacionalnih statističnih uradov (NSU)
  pa bi bilo treba zagotoviti posebna jamstva
  glede izvajanja statističnih nalog, organizacijskega upravljanja in dodelitve sredstev.
  Postopki za zaposlovanje vodij NSU bi morali biti pregledni in temeljiti le na strokovnih merilih ob ustreznem upoštevanju enakih možnosti in zlasti uravnotežene zastopanosti spolov. Zato bi morali biti tudi nacionalni parlamenti v celoti odigrati svojo vlogo in bi morali po potrebi in v skladu z nacionalno zakonodajo spodbujati neodvisnost pripravljavcev statističnih podatkov in povečati demokratično odgovornost politike o statistiki. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba okrepiti strokovno neodvisnost statističnih organov in
  zagotoviti
  minimalne standarde,
  ki bi veljali v vsej Uniji, ▌vodjem
  nacionalnih statističnih uradov (NSU)
  pa bi bilo treba zagotoviti posebna jamstva
  glede izvajanja statističnih nalog, organizacijskega upravljanja in dodelitve sredstev.
  Postopki za zaposlovanje vodij NSU bi morali biti pregledni in temeljiti le na strokovnih merilih ob ustreznem upoštevanju enakih možnosti in zlasti uravnotežene zastopanosti spolov. Zato bi morali biti tudi nacionalni parlamenti v celoti odigrati svojo vlogo in bi morali po potrebi in v skladu z nacionalno zakonodajo spodbujati neodvisnost pripravljavcev statističnih podatkov in povečati demokratično odgovornost politike o statistiki.

| (8a) | Za verodostojno evropsko statistiko je potrebna popolna strokovna neodvisnost statistikov, vendar pa bi se morala evropska statistika odzvati na potrebe politike in zagotoviti statistično podporo za nove politične pobude na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(8a)

Za verodostojno evropsko statistiko je potrebna popolna strokovna neodvisnost statistikov, vendar pa bi se morala evropska statistika odzvati na potrebe politike in zagotoviti statistično podporo za nove politične pobude na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (8b) | Neodvisnost Eurostata je treba utrditi in zagotoviti z učinkovitim parlamentarnim nadzorom in kontrolo. |
| --- | --- |

(8b)

Neodvisnost Eurostata je treba utrditi in zagotoviti z učinkovitim parlamentarnim nadzorom in kontrolo.

| (9) | Usklajevalno vlogo, ki je že dodeljena NSU
  za evropsko statistiko, pripravljeno v okviru ESS
  , bi bilo treba pojasniti tudi glede obsega, da bi
  na nacionalni ravni
  dosegli učinkovitejše usklajevanje statističnih dejavnosti
  v okviru ESS
  , vključno z vodenjem kakovosti
  , pri tem pa ustrezno upoštevati statistične naloge, ki jih opravlja Evropski sistem centralnih bank (ESCB)
  .
  Redno usklajevanje in sodelovanje med NSU in Eurostatom sta pomemben del učinkovitega usklajevanja statističnih dejavnosti v okviru ESS. Institucionalno ločenost ESCB in neodvisnost centralnih bank bi bilo treba spoštovati v okviru razvoja, priprave in širjenja evropske statistike v skladu z ustrezno strukturo upravljanja in statističnimi delovnimi programi ESS in ESCB
  . |
| --- | --- |

(9)

Usklajevalno vlogo, ki je že dodeljena NSU
  za evropsko statistiko, pripravljeno v okviru ESS
  , bi bilo treba pojasniti tudi glede obsega, da bi
  na nacionalni ravni
  dosegli učinkovitejše usklajevanje statističnih dejavnosti
  v okviru ESS
  , vključno z vodenjem kakovosti
  , pri tem pa ustrezno upoštevati statistične naloge, ki jih opravlja Evropski sistem centralnih bank (ESCB)
  .
  Redno usklajevanje in sodelovanje med NSU in Eurostatom sta pomemben del učinkovitega usklajevanja statističnih dejavnosti v okviru ESS. Institucionalno ločenost ESCB in neodvisnost centralnih bank bi bilo treba spoštovati v okviru razvoja, priprave in širjenja evropske statistike v skladu z ustrezno strukturo upravljanja in statističnimi delovnimi programi ESS in ESCB
  .

| (10) | Za zmanjšanje bremena za statistične organe in dajalce podatkov bi moral biti NSU in drugim nacionalnim organom omogočen takojšnji in brezplačni dostop ter uporaba administrativnih zbirk, med drugim tistih, ki se izpolnijo elektronsko, pa tudi povezovanje teh zbirk s statistiko. |
| --- | --- |

(10)

Za zmanjšanje bremena za statistične organe in dajalce podatkov bi moral biti NSU in drugim nacionalnim organom omogočen takojšnji in brezplačni dostop ter uporaba administrativnih zbirk, med drugim tistih, ki se izpolnijo elektronsko, pa tudi povezovanje teh zbirk s statistiko.

| (10a) | Evropski statistični podatki bi morali biti lahko primerljivi in dostopni ter bi jih bilo treba hitro in redno posodabljati, da bi pri politikah in finančnih spodbudah v Uniji zagotovili polno upoštevanje razvoja dogodkov v Uniji, zlasti posledic gospodarske krize. |
| --- | --- |

(10a)

Evropski statistični podatki bi morali biti lahko primerljivi in dostopni ter bi jih bilo treba hitro in redno posodabljati, da bi pri politikah in finančnih spodbudah v Uniji zagotovili polno upoštevanje razvoja dogodkov v Uniji, zlasti posledic gospodarske krize.

| (11) | Z NSU bi se bilo poleg tega treba v zgodnji fazi posvetovati o zasnovi novih administrativnih zbirk, ki bi lahko zagotovile podatke za statistične namene, ter o načrtovanih spremembah ali odpravi obstoječih administrativnih virov. Ti uradi bi tudi morali prejeti ustrezne metapodatke od upravljavcev administrativnih podatkov in usklajevati standardizacijske dejavnosti glede administrativnih zbirk, ki so pomembne za pripravo statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Z NSU bi se bilo poleg tega treba v zgodnji fazi posvetovati o zasnovi novih administrativnih zbirk, ki bi lahko zagotovile podatke za statistične namene, ter o načrtovanih spremembah ali odpravi obstoječih administrativnih virov. Ti uradi bi tudi morali prejeti ustrezne metapodatke od upravljavcev administrativnih podatkov in usklajevati standardizacijske dejavnosti glede administrativnih zbirk, ki so pomembne za pripravo statističnih podatkov.

| (12) | Zaupnost podatkov, pridobljenih iz administrativnih zbirk, bi bilo treba varovati v skladu s skupnimi načeli in smernicami, ki veljajo za vse zaupne podatke, ki se uporabljajo pri pripravi evropske statistike. Treba bi bilo določiti
  in objaviti
  tudi okvire za oceno kakovosti
  in preglednosti
  teh podatkov. |
| --- | --- |

(12)

Zaupnost podatkov, pridobljenih iz administrativnih zbirk, bi bilo treba varovati v skladu s skupnimi načeli in smernicami, ki veljajo za vse zaupne podatke, ki se uporabljajo pri pripravi evropske statistike. Treba bi bilo določiti
  in objaviti
  tudi okvire za oceno kakovosti
  in preglednosti
  teh podatkov.

| (12a) | Vsi uporabniki bi morali imeti sočasen dostop do istih podatkov in treba bi bilo strogo spoštovati embargo. NSU bi morali določiti koledarje prihodnjih objav za objavo periodičnih podatkov. |
| --- | --- |

(12a)

Vsi uporabniki bi morali imeti sočasen dostop do istih podatkov in treba bi bilo strogo spoštovati embargo. NSU bi morali določiti koledarje prihodnjih objav za objavo periodičnih podatkov.

| (13) | Z vključitvijo odgovornosti nacionalnih vlad pri
  doslednem
  izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike bi se lahko izboljšala kakovost evropske statistike in okrepilo zaupanje uporabnikov. Zato
  bi morala
  zaveza za zaupanje v statistiko (v nadaljnjem besedilu: zaveza)
  , ki je vzpostavljena v vsaki državi članici in upošteva nacionalne posebnosti, vključevati
  posebne zaveze posamezne vlade za izvajanje
  statističnih načel iz
  Kodeksa.
  Ta zaveza bi lahko vključevala nacionalne okvire
  zagotavljanja
  visoke
  kakovosti, med drugim samoocenjevanje, ukrepe za izboljšanje
  in mehanizme spremljanja
  . |
| --- | --- |

(13)

Z vključitvijo odgovornosti nacionalnih vlad pri
  doslednem
  izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike bi se lahko izboljšala kakovost evropske statistike in okrepilo zaupanje uporabnikov. Zato
  bi morala
  zaveza za zaupanje v statistiko (v nadaljnjem besedilu: zaveza)
  , ki je vzpostavljena v vsaki državi članici in upošteva nacionalne posebnosti, vključevati
  posebne zaveze posamezne vlade za izvajanje
  statističnih načel iz
  Kodeksa.
  Ta zaveza bi lahko vključevala nacionalne okvire
  zagotavljanja
  visoke
  kakovosti, med drugim samoocenjevanje, ukrepe za izboljšanje
  in mehanizme spremljanja
  .

| (13a) | Na spletišču Komisije (Eurostata) bi morali biti dostopni celoviti in uporabniku prijazni nizi podatkov. Kadar je mogoče, bi morali pri rednem posodabljanju podatkov zagotavljati informacije o vsaki državi članici na letni in mesečni ravni. |
| --- | --- |

(13a)

Na spletišču Komisije (Eurostata) bi morali biti dostopni celoviti in uporabniku prijazni nizi podatkov. Kadar je mogoče, bi morali pri rednem posodabljanju podatkov zagotavljati informacije o vsaki državi članici na letni in mesečni ravni.

| (14) | Priprava evropske statistike mora temeljiti na dolgoročnem operativnem in finančnem načrtovanju, da se zagotovi visoka stopnja neodvisnosti, zato bi moral evropski statistični program zajemati isto obdobje kot večletni finančni okvir. |
| --- | --- |

(14)

Priprava evropske statistike mora temeljiti na dolgoročnem operativnem in finančnem načrtovanju, da se zagotovi visoka stopnja neodvisnosti, zato bi moral evropski statistični program zajemati isto obdobje kot večletni finančni okvir.

| (15) | Uredba Sveta (ES) št. 223/2009 podeljuje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe
  v skladu s sklepom Sveta 1999/468/ES

   (6); Zaradi začetka veljavnosti
  Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (7)

  , s katero se razveljavi sklep Sveta 1999/468/ES
  , je treba pooblastila, podeljena Komisiji ▌, uskladiti s 
  tem novim zakonodajnim okvirom in bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011
  .
  Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne naloži znatno dodatno upravno breme.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Uredba Sveta (ES) št. 223/2009 podeljuje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe
  v skladu s sklepom Sveta 1999/468/ES

   (6); Zaradi začetka veljavnosti
  Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (7)

  , s katero se razveljavi sklep Sveta 1999/468/ES
  , je treba pooblastila, podeljena Komisiji ▌, uskladiti s 
  tem novim zakonodajnim okvirom in bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011
  .
  Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne naloži znatno dodatno upravno breme.

▌

| (19) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(19)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (20) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem. |
| --- | --- |

(20)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem.

| (20a) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 223/2009 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(20a)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 223/2009 ustrezno spremeniti.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 223/2009

Uredba (ES) št. 223/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚strokovna neodvisnost‘ pomeni, da je statistiko treba razvijati, pripravljati in izkazovati neodvisno, zlasti glede izbire tehnik, definicij, metodologij in virov, ki jih je treba uporabiti, ter izbire časa in vsebine vseh oblik izkazovanja
  in da pri izvajanju teh nalog ni nobenih
  pritiskov političnih ali interesnih skupin, Unije ali nacionalnih organov;“ |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚strokovna neodvisnost‘ pomeni, da je statistiko treba razvijati, pripravljati in izkazovati neodvisno, zlasti glede izbire tehnik, definicij, metodologij in virov, ki jih je treba uporabiti, ter izbire časa in vsebine vseh oblik izkazovanja
  in da pri izvajanju teh nalog ni nobenih
  pritiskov političnih ali interesnih skupin, Unije ali nacionalnih organov;“

| (2) | v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsaka država članica imenuje nacionalni statistični organ, ki je odgovoren za usklajevanje vseh dejavnosti ▌za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  na nacionalni ravni v skladu s to uredbo
  (NSU) in je glede tega edina kontaktna točka za Komisijo (Eurostat) v zvezi s statističnimi zadevami.
  Pristojnost NSU za usklajevanje zajema vse druge nacionalne organe, pristojne za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  , ki jo v skladu s to uredbo pripravijo drugi nacionalni organi, ki sodelujejo v ESS
  . NSU je na nacionalni ravni zlasti pristojen za usklajevanje statističnega načrtovanja in poročanja, spremljanje kakovosti,
  jasno
  metodologijo, prenos podatkov in komuniciranje o statističnih ukrepih ESS.“
  NSU in ustrezna nacionalna centralna banka, ki kot članica ESCB izvaja statistične delovne programe tega sistema, sodelujeta pri zadevah v zvezi z evropsko statistiko, ki so skupne ESS in ESCB, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike prek ESS in ESCB na njunih področjih pristojnosti.
  “; |
| --- | --- |

(2)

v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka država članica imenuje nacionalni statistični organ, ki je odgovoren za usklajevanje vseh dejavnosti ▌za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  na nacionalni ravni v skladu s to uredbo
  (NSU) in je glede tega edina kontaktna točka za Komisijo (Eurostat) v zvezi s statističnimi zadevami.

Pristojnost NSU za usklajevanje zajema vse druge nacionalne organe, pristojne za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  , ki jo v skladu s to uredbo pripravijo drugi nacionalni organi, ki sodelujejo v ESS
  . NSU je na nacionalni ravni zlasti pristojen za usklajevanje statističnega načrtovanja in poročanja, spremljanje kakovosti,
  jasno
  metodologijo, prenos podatkov in komuniciranje o statističnih ukrepih ESS.“
  NSU in ustrezna nacionalna centralna banka, ki kot članica ESCB izvaja statistične delovne programe tega sistema, sodelujeta pri zadevah v zvezi z evropsko statistiko, ki so skupne ESS in ESCB, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike prek ESS in ESCB na njunih področjih pristojnosti.
  “;

| (3) | vstavi se naslednji člen:


  „Člen 5a




  Vodje NSU in vodje statističnega področja pri drugih nacionalnih organih


  1.   V svojem nacionalnem statističnem sistemu
  države članice zagotovijo strokovno neodvisnost uradnikov, odgovornih za naloge, določene v tej uredbi
  . ▌
  2.   
  Zaradi tega so
  vodje NSU:








  (a) | izključno odgovorni za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in izbiri časa objav in publikacij vse evropske statistike, ki jih razvije, pripravi in izkazuje NSU; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Vodje NSU in vodje statističnega področja pri drugih nacionalnih organih

1.   V svojem nacionalnem statističnem sistemu
  države članice zagotovijo strokovno neodvisnost uradnikov, odgovornih za naloge, določene v tej uredbi
  . ▌

2.   
  Zaradi tega so
  vodje NSU:

(a)

izključno odgovorni za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in izbiri časa objav in publikacij vse evropske statistike, ki jih razvije, pripravi in izkazuje NSU;

| (b) | pooblaščeni za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem NSU; |
| --- | --- |

(b)

pooblaščeni za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem NSU;

| (c) | neodvisni pri izvajanju svojih statističnih nalog ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali osebe; |
| --- | --- |

(c)

neodvisni pri izvajanju svojih statističnih nalog ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali osebe;

| (d) | odgovorni za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna NSU; |
| --- | --- |

(d)

odgovorni za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna NSU;

| (e) | objavijo letno poročilo in po potrebi izrazijo pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi NSU; |
| --- | --- |

(e)

objavijo letno poročilo in po potrebi izrazijo pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi NSU;

| (f) | usklajujejo statistične dejavnosti vseh nacionalnih organov, ki prispevajo k razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike iz člena 5; |
| --- | --- |

(f)

usklajujejo statistične dejavnosti vseh nacionalnih organov, ki prispevajo k razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike iz člena 5;

| (g) | po potrebi pripravijo nacionalne smernice za zagotavljanje kakovosti pri razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v okviru svojega statističnega sistema in so odgovorni za zagotavljanje skladnosti NSU s temi smernicami; ter |
| --- | --- |

(g)

po potrebi pripravijo nacionalne smernice za zagotavljanje kakovosti pri razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v okviru svojega statističnega sistema in so odgovorni za zagotavljanje skladnosti NSU s temi smernicami; ter

| (h) | predstavljajo svoje nacionalne statistične sisteme v ESS. |
| --- | --- |

(h)

predstavljajo svoje nacionalne statistične sisteme v ESS.

3.   
  Države članice zagotovijo, da drugi nacionalni organi, pristojni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, te naloge opravljajo v skladu z nacionalnimi smernicami, ki jih pripravi vodja
  NSU.

4.   
  Postopki zaposlovanja, premeščanja in odpuščanja vodij NSU in po potrebi vodij statističnih področij pri drugih nacionalnih organih, ki pripravljajo evropsko statistiko, so pregledni in temeljijo le na strokovnih merilih in ne na političnih razlogih. Zagotavljajo spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede na spol. Za odpustitev vodje NSU se navedejo natančni razlogi. Postopki so javni.

4a.
     
  Države članice lahko ustanovijo nacionalni organ, ki bo zagotavljal strokovno neodvisnost pripravljavcev evropske statistike v državah članicah. Vodje NSU in po potrebi vodje statističnega področja pri drugih nacionalnih organih, ki pripravljajo evropsko statistiko, se lahko s tem organom posvetujejo. Postopki zaposlovanja, premeščanja in odpuščanja članov teh organov so pregledni in temeljijo le na strokovnih merilih in ne na političnih razlogih.
  “;

| (4) | v členu
   6 se
  odstavka 2 in 3 nadomestita
  z naslednjim:
  „2.   Na ravni Unije Komisija (Eurostat) neodvisno zagotavlja pripravo evropske statistike v skladu z veljavnimi pravili in statističnimi načeli
  prek sodelovanja in usklajevanja z NSU
  . ▌


  3.
     
  Brez poseganja v člen 5 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank (statut ESCB) in Evropske centralne banke Komisija (Eurostat) koordinira statistične dejavnosti institucij in organov Unije, zlasti za zagotovitev doslednosti in kakovosti podatkov ter čim manjše breme poročanja. Komisija (Eurostat) lahko v ta namen povabi katero koli institucijo ali organ Unije, da se z njo posvetuje ali sodeluje pri razvoju metod in sistemov za statistične namene na svojem področju pristojnosti. Taka Institucija ali organ, ki predlaga pripravo statističnih podatkov, se posvetuje s Komisijo (Eurostatom) in upošteva vsako priporočilo, ki ga v zvezi s tem predloži.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu
   6 se
  odstavka 2 in 3 nadomestita
  z naslednjim:

„2.   Na ravni Unije Komisija (Eurostat) neodvisno zagotavlja pripravo evropske statistike v skladu z veljavnimi pravili in statističnimi načeli
  prek sodelovanja in usklajevanja z NSU
  . ▌

3.
     
  Brez poseganja v člen 5 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank (statut ESCB) in Evropske centralne banke Komisija (Eurostat) koordinira statistične dejavnosti institucij in organov Unije, zlasti za zagotovitev doslednosti in kakovosti podatkov ter čim manjše breme poročanja. Komisija (Eurostat) lahko v ta namen povabi katero koli institucijo ali organ Unije, da se z njo posvetuje ali sodeluje pri razvoju metod in sistemov za statistične namene na svojem področju pristojnosti. Taka Institucija ali organ, ki predlaga pripravo statističnih podatkov, se posvetuje s Komisijo (Eurostatom) in upošteva vsako priporočilo, ki ga v zvezi s tem predloži.“;

| (4a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 6a




  Generalni direktor Komisije (Eurostata)




  1.
     
  Statistični urad Komisije (Eurostat) vodi generalni direktor. Generalnega direktorja imenuje Komisija za sedemletni mandat brez možnosti podaljšanja v skladu s postopkom iz odstavka 2.




  2.
     
  Komisija objavi razpis za zbiranje prijav v Uradnem listu Evropske unije najpozneje šest mesecev pred iztekom mandata trenutnega generalnega direktorja. Postopek zaposlovanja, premeščanja in odpustitve generalnega direktorja poteka v skladu z načelom enakih možnosti, zlasti glede na spol, je pregleden in temelji na strokovnih merilih in ne na političnih razlogih. Komisija imenuje generalnega direktorja po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.




  3.
     
  Generalni direktor je izključno odgovoren za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in izbiri časa objav in publikacij vseh statističnih podatkov, ki jih pripravi Komisija (Eurostat). Generalni direktor je pooblaščen za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem Komisije (Eurostata). Pri izvajanju teh nalog generalni direktor deluje neodvisno ter ne zahteva in ne sprejema navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada ali agencije. Če generalni direktor meni, da je zaradi ukrepa Komisije ogrožena njegova neodvisnost, o tem takoj obvesti Evropski parlament.




  4.
     
  Generalni direktor je odgovoren za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna Komisije (Eurostata). Vsako leto se v okviru statističnega dialoga sreča z ustreznim odborom EP in z njim razpravlja o zadevah, povezanih z upravljanjem statističnih podatkov, metodologijo in statističnimi inovacijami, ter izrazi svoje pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi Komisije (Eurostata).




  5.
     
  Komisija se pred izrekom disciplinskih ukrepov generalnemu direktorju posvetuje z Evropskim parlamentom. Disciplinski ukrepi se generalnemu direktorju lahko izrečejo le na podlagi utemeljenega sklepa, ki se posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu svetovalnemu organu za upravljanje statističnih podatkov.“; |
| --- | --- |

(4a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Generalni direktor Komisije (Eurostata)

1.
     
  Statistični urad Komisije (Eurostat) vodi generalni direktor. Generalnega direktorja imenuje Komisija za sedemletni mandat brez možnosti podaljšanja v skladu s postopkom iz odstavka 2.

2.
     
  Komisija objavi razpis za zbiranje prijav v Uradnem listu Evropske unije najpozneje šest mesecev pred iztekom mandata trenutnega generalnega direktorja. Postopek zaposlovanja, premeščanja in odpustitve generalnega direktorja poteka v skladu z načelom enakih možnosti, zlasti glede na spol, je pregleden in temelji na strokovnih merilih in ne na političnih razlogih. Komisija imenuje generalnega direktorja po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.

3.
     
  Generalni direktor je izključno odgovoren za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in izbiri časa objav in publikacij vseh statističnih podatkov, ki jih pripravi Komisija (Eurostat). Generalni direktor je pooblaščen za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem Komisije (Eurostata). Pri izvajanju teh nalog generalni direktor deluje neodvisno ter ne zahteva in ne sprejema navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada ali agencije. Če generalni direktor meni, da je zaradi ukrepa Komisije ogrožena njegova neodvisnost, o tem takoj obvesti Evropski parlament.

4.
     
  Generalni direktor je odgovoren za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna Komisije (Eurostata). Vsako leto se v okviru statističnega dialoga sreča z ustreznim odborom EP in z njim razpravlja o zadevah, povezanih z upravljanjem statističnih podatkov, metodologijo in statističnimi inovacijami, ter izrazi svoje pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi Komisije (Eurostata).

5.
     
  Komisija se pred izrekom disciplinskih ukrepov generalnemu direktorju posvetuje z Evropskim parlamentom. Disciplinski ukrepi se generalnemu direktorju lahko izrečejo le na podlagi utemeljenega sklepa, ki se posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu svetovalnemu organu za upravljanje statističnih podatkov.“;

| (5) | v členu 11 se
  dodajo
  naslednji
  odstavki
  :
  „3.   Države članice
  in Komisija
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje
  statističnih načel iz člena 2(1)
  , da se ohrani zaupanje v 
  evropsko statistiko
  .
  Ta načela se natančno opredelijo v Kodeksu ravnanja.




  3a.
     
  ‚Zaveza
  za zaupanje v statistiko
  ‘ je namenjena zagotavljanju zaupanja javnosti v evropsko statistiko in napredka pri izvajanju statističnih načel iz Kodeksa ravnanja, in sicer z vključevanjem držav članic in Komisije v določanje posebnih političnih zavez na ustrezne načine in njihovemu objavljanju na svojih spletiščih, vključno s povzetkom za državljane, da bi dosegli splošno zaupanje v statistiko.




  3b.
     Komisija redno spremlja te zaveze na podlagi letnih poročil, ki jih pošiljajo države članice.


  Če zadevna država članica do ...

   (*1)

  ne objavi zaveze za zaupanje v statistiko, Komisiji predloži poročilo o napredku pri izvajanju Kodeksa ravnanja in po potrebi o prizadevanjih za vzpostavitev take zaveze ter ga objavi.




  Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o objavljenih zavezah in po potrebi o poročilih o napredku do...

   (*2).


  3c.
     
  Zaveze na strani Komisije (Eurostata) redno spremlja Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov na podlagi letnega poročila, ki ga predloži Komisija. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju teh zavez do ...

   (*3).“;

  (*1)  
  Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  "


  (*2)  
  Tri leta in šest mesecev po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  "


  (*3)  
  Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  " |
| --- | --- |

(5)

v členu 11 se
  dodajo
  naslednji
  odstavki
  :

„3.   Države članice
  in Komisija
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje
  statističnih načel iz člena 2(1)
  , da se ohrani zaupanje v 
  evropsko statistiko
  .
  Ta načela se natančno opredelijo v Kodeksu ravnanja.

3a.
     
  ‚Zaveza
  za zaupanje v statistiko
  ‘ je namenjena zagotavljanju zaupanja javnosti v evropsko statistiko in napredka pri izvajanju statističnih načel iz Kodeksa ravnanja, in sicer z vključevanjem držav članic in Komisije v določanje posebnih političnih zavez na ustrezne načine in njihovemu objavljanju na svojih spletiščih, vključno s povzetkom za državljane, da bi dosegli splošno zaupanje v statistiko.

3b.
     Komisija redno spremlja te zaveze na podlagi letnih poročil, ki jih pošiljajo države članice.

Če zadevna država članica do ...

   (*1)

  ne objavi zaveze za zaupanje v statistiko, Komisiji predloži poročilo o napredku pri izvajanju Kodeksa ravnanja in po potrebi o prizadevanjih za vzpostavitev take zaveze ter ga objavi.

Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o objavljenih zavezah in po potrebi o poročilih o napredku do...

   (*2).

3c.
     
  Zaveze na strani Komisije (Eurostata) redno spremlja Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov na podlagi letnega poročila, ki ga predloži Komisija. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju teh zavez do ...

   (*3).“;

(*1)  
  Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

(*2)  
  Tri leta in šest mesecev po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

(*3)  
  Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

| (6) | člen 12
  se
  spremeni
  :








  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita
  z naslednjim:
  „
  2.
     Posebne zahteve glede kakovosti, kot so ciljne vrednosti in minimalni standardi za pripravo statistike, se lahko določijo
  tudi
  v področni zakonodaji.


  Za zagotovitev enotne uporabe meril kakovosti iz odstavka 1 tega člena za podatke, ki jih zajema sektorska zakonodaja na posameznih statističnih področjih, Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi ureditev, strukturo in pogostost poročil o kakovosti, ki so določena v sektorski zakonodaji. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).




  3.
     
  Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročila o kakovosti posredovanih podatkov, ki vključujejo morebitne pomisleke o natančnosti podatkov. Komisija oceni kakovost posredovanih podatkov na podlagi ustrezne analize ter pripravi in objavi poročila in sporočila o kakovosti evropske statistike.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 12
  se
  spremeni
  :

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita
  z naslednjim:

„
  2.
     Posebne zahteve glede kakovosti, kot so ciljne vrednosti in minimalni standardi za pripravo statistike, se lahko določijo
  tudi
  v področni zakonodaji.

Za zagotovitev enotne uporabe meril kakovosti iz odstavka 1 tega člena za podatke, ki jih zajema sektorska zakonodaja na posameznih statističnih področjih, Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi ureditev, strukturo in pogostost poročil o kakovosti, ki so določena v sektorski zakonodaji. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).

3.
     
  Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročila o kakovosti posredovanih podatkov, ki vključujejo morebitne pomisleke o natančnosti podatkov. Komisija oceni kakovost posredovanih podatkov na podlagi ustrezne analize ter pripravi in objavi poročila in sporočila o kakovosti evropske statistike.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:




  „3a.
     
  Zaradi preglednosti Komisija (Eurostat) po potrebi javno razkrije svojo oceno kakovosti nacionalnih prispevkov k evropski statistiki.




  3b.
     
  Kadar sektorska zakonodaja predvideva kazni v primerih, ko države članice napačno prikažejo statistične podatke, lahko Komisija v skladu s Pogodbama in sektorsko zakonodajo po potrebi sproži in opravi preiskave ter po potrebi inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi ugotovila, ali je bilo to napačno prikazovanje hujša in namerna kršitev ali je izhajalo iz hude malomarnosti. Komisija lahko zahteva, da preiskovane države članice zagotovijo ustrezne informacije.




  3c.
     
  Kadar Komisija meni, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz te Uredbe ali veljavne sektorske zakonodaje, ki se nanašajo na prikazovanje statističnih podatkov, ravna v skladu s členom 258 Pogodbe.
  “; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„3a.
     
  Zaradi preglednosti Komisija (Eurostat) po potrebi javno razkrije svojo oceno kakovosti nacionalnih prispevkov k evropski statistiki.

3b.
     
  Kadar sektorska zakonodaja predvideva kazni v primerih, ko države članice napačno prikažejo statistične podatke, lahko Komisija v skladu s Pogodbama in sektorsko zakonodajo po potrebi sproži in opravi preiskave ter po potrebi inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi ugotovila, ali je bilo to napačno prikazovanje hujša in namerna kršitev ali je izhajalo iz hude malomarnosti. Komisija lahko zahteva, da preiskovane države članice zagotovijo ustrezne informacije.

3c.
     
  Kadar Komisija meni, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz te Uredbe ali veljavne sektorske zakonodaje, ki se nanašajo na prikazovanje statističnih podatkov, ravna v skladu s členom 258 Pogodbe.
  “;

| (7) | v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira. Sprejmeta ga Evropski parlament in Svet. K oceni njegovega vpliva in stroškovne učinkovitosti prispevajo neodvisni strokovnjaki.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira. Sprejmeta ga Evropski parlament in Svet. K oceni njegovega vpliva in stroškovne učinkovitosti prispevajo neodvisni strokovnjaki.“;

| (7a) | v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasnem neposrednem statističnem ukrepu, če:










  (a) | ukrep ne predvideva zbiranja podatkov za več kot tri referenčna leta; |
| --- | --- | --- |

(7a)

v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasnem neposrednem statističnem ukrepu, če:

(a)

ukrep ne predvideva zbiranja podatkov za več kot tri referenčna leta;

| (b) | so podatki že na voljo ali dostopni pri NSU in drugih pristojnih nacionalnih organih ali pa se lahko pridobijo neposredno z uporabo ustreznih vzorcev za opazovanje statistične populacije na ravni Unije, z ustrezno uskladitvijo z NSU in drugimi nacionalnimi organi; in |
| --- | --- |

(b)

so podatki že na voljo ali dostopni pri NSU in drugih pristojnih nacionalnih organih ali pa se lahko pridobijo neposredno z uporabo ustreznih vzorcev za opazovanje statistične populacije na ravni Unije, z ustrezno uskladitvijo z NSU in drugimi nacionalnimi organi; in

| (c) | Unija zagotovi finančna sredstva za NSU in druge nacionalne organe, s katerimi krijejo dodatne nastale stroške, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8). |
| --- | --- |

(c)

Unija zagotovi finančna sredstva za NSU in druge nacionalne organe, s katerimi krijejo dodatne nastale stroške, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“;

(8)  
  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
  "

| (7b) | člen 17 se nadomesti z naslednjim besedilom:




  „Člen 17




  Letni delovni program




  Komisija Odboru za evropski statistični sistem do 30. aprila predloži svoj letni delovni program za naslednje leto.




  Pri pripravi delovnega programa Komisija zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog, vključno s pregledovanjem, poročanjem o statističnih prednostnih nalogah in dodeljevanjem finančnih sredstev. Komisija v največji možni meri upošteva pripombe Odbora za evropski statistični organ. Njen delovni program temelji na evropskem statističnem programu in določi zlasti:










  (a) | ukrepe, ki jih Komisija obravnava kot prednostne, ob upoštevanju potreb politik Unije, nacionalnih finančnih omejitev in finančnih omejitev Unije ter obremenitve; |
| --- | --- | --- |

(7b)

člen 17 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 17

Letni delovni program

Komisija Odboru za evropski statistični sistem do 30. aprila predloži svoj letni delovni program za naslednje leto.

Pri pripravi delovnega programa Komisija zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog, vključno s pregledovanjem, poročanjem o statističnih prednostnih nalogah in dodeljevanjem finančnih sredstev. Komisija v največji možni meri upošteva pripombe Odbora za evropski statistični organ. Njen delovni program temelji na evropskem statističnem programu in določi zlasti:

(a)

ukrepe, ki jih Komisija obravnava kot prednostne, ob upoštevanju potreb politik Unije, nacionalnih finančnih omejitev in finančnih omejitev Unije ter obremenitve;

| (b) | pobude v zvezi s pregledom prednostnih nalog, vključno z negativnimi prednostnimi nalogami, in zmanjšanjem obremenitve pošiljateljev podatkov in pripravljavcev statistik; in |
| --- | --- |

(b)

pobude v zvezi s pregledom prednostnih nalog, vključno z negativnimi prednostnimi nalogami, in zmanjšanjem obremenitve pošiljateljev podatkov in pripravljavcev statistik; in

| (c) | postopke in vse pravne instrumente, ki jih je Komisija predvidela za izvajanje delovnega programa.“; |
| --- | --- |

(c)

postopke in vse pravne instrumente, ki jih je Komisija predvidela za izvajanje delovnega programa.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 17a


  Dostop, uporaba in povezovanje administrativnih zbirk

  1.   Za zmanjšanje bremena dajalcev podatkov imajo NSU, drugi nacionalni organi iz člena 4 ter Komisija (Eurostat) takoj in brezplačno pravico dostopa in uporabe vseh administrativnih zbirk ter pravico povezovanja teh administrativnih zbirk s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  , pripravljene v skladu s to uredbo
  .
  2.   Z NSU in Komisijo (Eurostatom) se opravi posvetovanje, vključeni pa so tudi v zasnovo, nadaljnji razvoj in prenehanje administrativnih zbirk, ki so jih pripravili in jih vzdržujejo drugi organi, s čimer se omogoči nadaljnja uporaba teh zbirk za
  namen priprave evropske statistike
  .
  Vabljeni so k sodelovanju v standardizacijskih dejavnostih
  v zvezi z administrativnimi zbirkami,
  ki so pomembne
  za pripravo
  evropske statistike
  .
  3.   
  Brez poseganja v statut ESCB in neodvisnost centralnih bank sta
  dostop in vključenost NSU, drugih nacionalnih organov ter Komisije (Eurostata) v skladu z odstavkoma 1 in 2 ▌omejena na administrativne zbirke v njihovem zadevnem sistemu javne uprave.
  4.   
  Administrativnim zbirkam, ki jih njihovi lastniki dajo na voljo NSU, drugim nacionalnim organom in Komisiji (Eurostatu), da bi jih uporabili pri pripravi evropske statistike, so priloženi ustrezni metapodatki
  .
  5.   NSU in upravljavci administrativnih zbirk vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja.“; |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 17a

Dostop, uporaba in povezovanje administrativnih zbirk

1.   Za zmanjšanje bremena dajalcev podatkov imajo NSU, drugi nacionalni organi iz člena 4 ter Komisija (Eurostat) takoj in brezplačno pravico dostopa in uporabe vseh administrativnih zbirk ter pravico povezovanja teh administrativnih zbirk s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike
  , pripravljene v skladu s to uredbo
  .

2.   Z NSU in Komisijo (Eurostatom) se opravi posvetovanje, vključeni pa so tudi v zasnovo, nadaljnji razvoj in prenehanje administrativnih zbirk, ki so jih pripravili in jih vzdržujejo drugi organi, s čimer se omogoči nadaljnja uporaba teh zbirk za
  namen priprave evropske statistike
  .
  Vabljeni so k sodelovanju v standardizacijskih dejavnostih
  v zvezi z administrativnimi zbirkami,
  ki so pomembne
  za pripravo
  evropske statistike
  .

3.   
  Brez poseganja v statut ESCB in neodvisnost centralnih bank sta
  dostop in vključenost NSU, drugih nacionalnih organov ter Komisije (Eurostata) v skladu z odstavkoma 1 in 2 ▌omejena na administrativne zbirke v njihovem zadevnem sistemu javne uprave.

4.   
  Administrativnim zbirkam, ki jih njihovi lastniki dajo na voljo NSU, drugim nacionalnim organom in Komisiji (Eurostatu), da bi jih uporabili pri pripravi evropske statistike, so priloženi ustrezni metapodatki
  .

5.   NSU in upravljavci administrativnih zbirk vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja.“;

| (8a) | v členu 20(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:



  „NSU, drugi nacionalni organi in Komisija (Eurostat) sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti načel in smernic glede fizičnega in logičnega varstva zaupnih podatkov. Komisija zagotovi to usklajenost z izvedbenimi akti. Ti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“; |
| --- | --- |

(8a)

v členu 20(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

| (9) | v členu 23 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ureditev, pravila in pogoji v zvezi z dostopom na ravni Unije se vzpostavijo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 23 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ureditev, pravila in pogoji v zvezi z dostopom na ravni Unije se vzpostavijo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“;

| (10) | člen 24 se črta; |
| --- | --- |

(10)

člen 24 se črta;

| (10a) | člen 26 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 26




  Kršitev statistične zaupnosti




  Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje kršitev statistične zaupnosti. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  “;
  ▌ |
| --- | --- |

(10a)

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Kršitev statistične zaupnosti

Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje kršitev statistične zaupnosti. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  “;

▌

| (12) | člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27


  Odbor

  1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.“." |
| --- | --- |

(12)

člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.“."

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 374, 4.12.2012, str. 2.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013.

2

(3)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 306, 23.11.2011, str. 12).

4

(5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

5

(6)  
  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

6

Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

(7)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/60)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0609),

| — | ob upoštevanju členov 294(2), 46(d), 149, 153(2)(a) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2), 46(d), 149, 153(2)(a) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0318/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem navaja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem navaja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0241/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 88

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0874),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0498/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0294/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 111.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1293/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVI KOMISIJE

Najvišji znesek, ki se lahko dodeli enemu integriranemu projektu

Komisija pripisuje velik pomen zagotavljanju sorazmerne porazdelitve sredstev med integrirane projekte, da bi jih financirala čim več in zagotovila njihovo uravnoteženo porazdelitev med vsemi državami članicami. V zvezi s tem bo Komisija pri obravnavi osnutka delovnega programa s člani odbora za program LIFE predlagala najvišji znesek, ki se lahko dodeli enemu integriranemu projektu. Ta predlog bo predložen kot del metodologije za izbiro projektov, ki jo je treba sprejeti kot del večletnega delovnega programa.

Stanje financiranja biotske raznovrstnosti v čezmorskih državah in ozemljih

Komisija pripisuje velik pomen varstvu okolja in biotske raznovrstnosti v čezmorskih državah in ozemljih, kot je razvidno iz predloga Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, ki zajema ta sektorja na področjih sodelovanja med Evropsko unijo ter čezmorskimi državami in ozemlji ter opredeljuje različne ukrepe, ki bi jih v zvezi s tem lahko financirala Evropska unija.

Pripravljalni ukrep BEST je bil uspešna pobuda, ki so jo sprejeli čezmorske države in ozemlja ter ki je prinesla oprijemljive rezultate za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve. Ker se BEST končuje, se Komisija nagiba k njegovemu nadaljevanju v okviru enega od novih instrumentov, in sicer programa o svetovnih javnih dobrinah in izzivih v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje.

Ta posebna možnost za financiranje biotske raznovrstnosti v čezmorskih državah in ozemljih bo dopolnjena z možnostmi iz člena 6 programa LIFE za obdobje 2014–2020.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Akcijski program za obdavčitev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/62)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0465),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114, 197 in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114, 197 in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0242/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. maja 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. maja 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0399/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Akcijski program za carine ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/63)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0706) in spremenjenega predloga (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0706) in spremenjenega predloga (COM(2012)0464),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 33 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 33 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0241/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo Svet odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za proračun (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za proračun (A7-0026/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1294/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Učinkoviti, uspešni, sodobni in usklajeni pristopi k carinskemu nadzoru na zunanjih mejah Unije so bistveni za:

| — | zaščito finančnih interesov Unije in njenih držav članic, |
| --- | --- |

—

zaščito finančnih interesov Unije in njenih držav članic,

| — | boj proti nezakoniti trgovini ob omogočanju olajšav za zakonito poslovno dejavnost, |
| --- | --- |

—

boj proti nezakoniti trgovini ob omogočanju olajšav za zakonito poslovno dejavnost,

| — | zagotavljanje varnosti in zaščite Unije ter njenih prebivalcev in varstva okolja, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varnosti in zaščite Unije ter njenih prebivalcev in varstva okolja,

| — | varstvo pravic intelektualne lastnine in |
| --- | --- |

—

varstvo pravic intelektualne lastnine in

| — | zagotovitev skladnosti s skupno trgovinsko politiko. |
| --- | --- |

—

zagotovitev skladnosti s skupno trgovinsko politiko.

Za izvajanje tega nadzora je bistvenega pomena, da ima carina dostop do ustreznih orodij, kot sta oprema in tehnologija za odkrivanje. Potreba po teh orodjih je med drugim ponazorjena v poročilu Europola o oceni ogroženosti na področju organiziranega kriminala za leto 2011, v katerem je navedeno, da gospodarske posledice tihotapljenja cigaret za proračune držav članic in Unije pomenijo izgubo, ocenjeno na okoli 10 milijard EUR na leto.

Instrumenti večletnega finančnega okvira, ki so na voljo za sofinanciranje nabave takih orodij, trenutno niso v celoti izkoriščeni. Za dosego učinkovite dodelitve virov financiranja Evropski parlament poziva Komisijo, naj najpozneje do sredine leta 2018 pripravi poročilo o zagotovitvi potrebnih finančnih virov za nakup ustreznih orodij za carinski nadzor na področju iz točke (a) člena 3(1) PDEU, vključno z možnostjo dodelitve teh virov prek enotnega sklada.

---

| 24.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Zavarovanje in pozavarovanje (Spremembe k Solventnost II) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/64)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0680),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0315/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0352/2013),

| A. | ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred osemtedenskim rokom, določenim v členu 6 protokola št. 6 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred osemtedenskim rokom, določenim v členu 6 protokola št. 6 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma razveljavitve nekaterih direktiv (Solventnost I)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/58/EU.)

---