# Az Európai Unió C 451/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 451 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. december 2. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 451

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. december 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | A 31. ülésszakra Windhoekben (Namíbia) került sor 2016. június 13. és 15. között. |
| 2016/C 451/01 | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése — A 2016. június 13-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2016/C 451/02 | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése — A 2016. június 14-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2016/C 451/03 | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2016. június 15-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 31. ülésszakra Windhoekben (Namíbia) került sor 2016. június 13. és 15. között.

2016/C 451/01

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése — A 2016. június 13-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2016/C 451/02

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése — A 2016. június 14-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2016/C 451/03

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2016. június 15-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

10

---

| JELMAGYARÁZAT






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

JELMAGYARÁZAT

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

PARLAMENTI BIZOTTSÁGOK RÖVIDÍTÉSEI

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság

KÉPVISELŐCSOPORTOK RÖVIDÍTÉSEI

| PPE | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport |
| --- | --- |
| S&D | Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport |
| GUE/NGL | Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport |
| Verts/ALE | Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport |
| EFDD | Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | független képviselők |

PPE

Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport

S&D

Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport

GUE/NGL

Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport

Verts/ALE

Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport

EFDD

Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 31. ülésszakra Windhoekben (Namíbia) került sor 2016. június 13. és 15. között.

| 2.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 451/1

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2016. JÚNIUS 13-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 451/01)

Tartalom

| Hivatalos megnyitóülés | 1 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 2 |
| --- | --- |

| 1. | A napirend elfogadása (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 179., 2016.5.18.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2016. június 12-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Járványmegelőzés és -elhárítás | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

A 2016. JÚNIUS 13-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.15-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Peter Hitjitevi Katjavivi, a namíbiai Nemzetgyűlés elnöke, Michèle Rivasi, a Közös Parlamenti Közgyűlés soros társelnöke, Netty Baldeh, a Közös Parlamenti Közgyűlés soros társelnöke és Nickey Iyambo, a Namíbiai Köztársaság alelnöke.

(Az ülést 12.35-kor felfüggesztik, majd 15.12-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Netty BALDEH

Társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP102.023)

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 179., 2016.5.18.)

A jegyzőkönyveket elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2016. június 12-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2016. június 12-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születnek:

| a) | Tényfeltáró küldöttséget indítanak Lampedusába 2016. július 13–15. között. |
| --- | --- |

a)

Tényfeltáró küldöttséget indítanak Lampedusába 2016. július 13–15. között.

| b) | Választási megfigyelő missziót küldenek Gabonba és Zambiába 2016 augusztusában, amennyiben a két ország illetékes hatósága részéről meghívás érkezik a Közgyűléshez. |
| --- | --- |

b)

Választási megfigyelő missziót küldenek Gabonba és Zambiába 2016 augusztusában, amennyiben a két ország illetékes hatósága részéről meghívás érkezik a Közgyűléshez.

| c) | A 2016. szeptember 21–23-én tartandó 13. regionális ülés és a 2016. december 19–21-én tartandó 32. közép-afrikai ülésszak helyszínét 2016. június 15-e előtt közölni fogják. |
| --- | --- |

c)

A 2016. szeptember 21–23-én tartandó 13. regionális ülés és a 2016. december 19–21-én tartandó 32. közép-afrikai ülésszak helyszínét 2016. június 15-e előtt közölni fogják.

4.   Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Neven Mimica, a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos felszólalásának középpontjában a Cotonoui Megállapodás jövője áll, amely 2020-ban hatályát veszti. A megállapodás egyediségének elismerése mellett a biztos hangsúlyozza, hogy azt a változó környezethez és az olyan globális kihívásokhoz kell igazítani, amilyen az éghajlatváltozás és a migráció. A biztos ismerteti a nyilvános konzultáció eredményeit, továbbá beszámol arról, hogy az EU rövidesen felül fogja vizsgálni a fejlesztéspolitikáról szóló európai konszenzust, azzal a céllal, hogy a fejlesztési politikába teljes mértékben beépítsék a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrend és a COP 21 konferencia eredményeit.

5.   Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenya), Adjedoue Weidou (Csád), Abdoulaye Toure (Elefántcsontpart), Babiker Mohamed Toum (Szudán) és Michael Gahler.

Az eszmecsere fő témái az AKCS–EU partnerség jövője és a gazdasági partnerségi megállapodások. A képviselők kérdéseket tesznek fel továbbá a biztonság/fejlesztés közötti összefüggésekről, a támogatás feltételességéről, az embercsempészetről, a Brexit EFA-finanszírozásra gyakorolt következményeiről és az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről. Megerősítést kap az igény, hogy jobban össze legyenek kapcsolva a fejlesztési programok a humanitárius segítségnyújtással.

Mimica biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, a jelentkezés alapján történő szólítás sorrendje szerint.

6.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 22 kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban írásban megválaszolta. Mimica biztos szóbeli választ ad a következő eredeti kérdésekhez kapcsolódó kiegészítő kérdésekre:

| | Cécile Kashetu Kyenge 3. sz. kérdése az afrikai menekülttáborokról |
| --- | --- |

Cécile Kashetu Kyenge 3. sz. kérdése az afrikai menekülttáborokról

| | Pedro Silva Pereira 5. sz. kérdése a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel (SADC) kötött gazdasági partnerségi megállapodásról |
| --- | --- |

Pedro Silva Pereira 5. sz. kérdése a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel (SADC) kötött gazdasági partnerségi megállapodásról

| | David Martin nevében Maria Arena 15. sz. kérdése a Burundival folytatott politikai párbeszédről |
| --- | --- |

David Martin nevében Maria Arena 15. sz. kérdése a Burundival folytatott politikai párbeszédről

| | Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi) nevében Agathon Rwasa 16. sz. kérdése az AKCS-EU partnerség jövőjéről |
| --- | --- |

Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi) nevében Agathon Rwasa 16. sz. kérdése az AKCS-EU partnerség jövőjéről

| | Marlene Mizzi 17. sz. kérdése a Fidzsiben pusztító Winston trópusi ciklonról |
| --- | --- |

Marlene Mizzi 17. sz. kérdése a Fidzsiben pusztító Winston trópusi ciklonról

| | Michèle Rivasi 22. sz. kérdése az egészségügyi infrastruktúrák Európa általi finanszírozásáról az ebolavírus kitörését követően |
| --- | --- |

Michèle Rivasi 22. sz. kérdése az egészségügyi infrastruktúrák Európa általi finanszírozásáról az ebolavírus kitörését követően

A 2. sz. kérdés szerzője nem tesz fel kiegészítő kérdéseket.

Az 1., az 4., a 6., a 7., a 8., a 9., a 10., a 11., a 12., a 13., a 14., a 18., a 19., a 20. és a 21. kérdés szerzője nincs jelen.

7.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

A dossziéhoz hozzáadtak egy dokumentumot a 2015 decemberében Brüsszelben tartott Közös Parlamenti Közgyűlésen elfogadott határozatok nyomán a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat által tett lépésekről.

8.   Járványmegelőzés és -elhárítás

Vita állásfoglalás nélkül

Dr. Quazi Monirul Islam, a WHO namíbiai képviselője vázolja a legfrissebb fejleményeket és a közelmúltbeli eredményeket a fejlődő országokat leginkább sújtó négy jelentős fertőző betegség – az ebolavírus, a sárgaláz, a zikavírus és a malária – leküzdése területén.

Felszólalók: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabon), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiópia), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Szamoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Csád), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Mauritius) és Domenico Rosa (Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák, hogy az egészséghez való jog alapjog, amelyet biztosítani kell, és amely egyértelmű ok-okozati összefüggést mutat a tisztességes életkörülményekkel. Az egészségügyi kérdéseket globálisan és mélyrehatóan kell kezelni, különös tekintettel arra, hogy a vírusok pár órán belül átjuthatnak egy másik földrészre. Egyértelmű az összefüggés az egészség és a jólét között, és a fejlesztési együttműködésnek hozzá kell járulnia a fejlődő országok egészségügyi rendszereinek megerősítéséhez szükséges feltételekhez. Az egészségügyi feltételeket nyilvánvalóan befolyásoló tényezők között – a társadalmi-gazdasági feltételek javítása mellett (különösen a vízellátás, a csatornázás, az élelmezés és a lakhatás területén) – kiemelik a szakpolitikai koherencia és a minisztériumok közötti jobb koordináció fontosságát is. A fokozódó antibiotikum-rezisztencia problémájára is kitérnek a képviselők, amely globális vészhelyzethez vezet.

Dr. Quazi Monirul Islam lezárja a vitát.

9.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Yves Somville, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadása

Yves Somville, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadást tart a bizottság tevékenységi jelentéséről, külön hangsúlyt fektetve a Cotonou utáni folyamatról szóló jelenlegi eszmecserékre.

Felszólalók: Domenico Rosa (Bizottság) és Michael Gahler.

(Az ülést 18.40-kor berekesztik.)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(soros elnök)

Társelnökök

Leonard-Emile OGNIMBA(soros elnök)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társfőtitkárok

---

| 2.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 451/5

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2016. JÚNIUS 14-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 451/02)

Tartalom

| 1. | Lilianne Ploumen külkereskedelemért és fejlesztési együttműködésért felelős miniszter (Hollandia), az Európai Tanács soros elnöke | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas tervezésért, statisztikáért és regionális integrációért felelős miniszter (Kongói Köztársaság), az AKCS Tanácsa soros elnöke | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A Tanácshoz intézett kérdések órája | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vita a Tanáccsal – felszólalás jelentkezés alapján | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jelentés a 2016. április 20. és 22. között Gaboronéban (Botswana) megrendezett 12. (dél-afrikai) regionális ülésről – a társelnökök jelentése | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2016. június 12-i elnökségi ülésen hozott határozatokat (folytatás) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Az 1. számú sürgős téma: A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javítása | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | A kőolaj és más stratégiai jelentőségű áruk árcsökkenésének hatása az AKCS-országok gazdaságára | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | 2. számú sürgős téma: A nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülés és erőszak | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

A 2016. JÚNIUS 14-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.15-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Michèle RIVASI

Soros társelnök

1.   Lilianne Ploumen külkereskedelemért és fejlesztési együttműködésért felelős miniszter (Hollandia), az Európai Tanács soros elnöke

Lilianne Ploumen külkereskedelemért és fejlesztési együttműködésért felelős miniszter (Hollandia), az Európai Tanács soros elnöke hangsúlyozza a 2015-ben elért, mérföldkőnek számító eredményeket: a 2030-ig szóló menetrend, az új fenntartható fejlesztési célok, a fejlesztésfinanszírozásra vonatkozó addisz-abebai cselekvési menetrend és a COP 21, az új globális éghajlat-változási megállapodás. Most jött el az idő e menetrendek és kötelezettségvállalások végrehajtására és nyomon követésére, amelynek az EU bel- és külpolitikájában egyaránt tükröződnie kell.

A soros elnök szorgalmazza az EU–AKCS között a közös jövőbeli kihívásokra – különösen a migráció, a béke, a biztonság és a kereskedelem kérdéseire – irányuló együttműködés folytatását és megerősítését. Az EU értékelte a Cotonoui Megállapodás vívmányait és hiányosságait, és megvizsgálta az AKCS–EU partnerség jövője előtti lehetőségeket, hogy 2016 végéig ajánlásokat nyújtson be erre vonatkozóan. A Közös Parlament Közgyűlés e folyamat során egyike a legfontosabb fórumoknak, ahol szívesen fogadnak minden olyan ötletet, amely hozzájárul egy modern és egyenlő alapokon nyugvó jövőbeli partnerség kiépítéséhez.

2.   Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas tervezésért, statisztikáért és regionális integrációért felelős miniszter (Kongói Köztársaság), az AKCS Tanácsa soros elnöke

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas tervezésért, statisztikáért és regionális integrációért felelős miniszter (Kongói Köztársaság), az AKCS Tanácsa soros elnöke vázolja az AKCS országokban zajló folyamatot az AKCS–EU partnerség jövőjének előkészítése során. A jelentős személyek csoportjának jelentése, amelyet az AKCS állam- és kormányfők 2016. május 30-a és június 1-je között, Port Moresby-ban (Pápua Új-Guinea) tartott nyolcadik csúcstalálkozóján ismertettek, felszólított az AKCS–EU kapcsolatok megerősítésére és kiemelte az AKCS-országok előtt álló kihívásokat, például a 2030-ig szóló menetrendet és ehhez megfelelő finanszírozási források biztosítását, az erős, inkluzív és tisztességes gazdasági növekedés előmozdítását, a stabilitást és biztonságot fenyegető veszélyeket, valamint a jogellenes pénzmozgások negatív hatásait. Az előadó ezután a multilaterális, illetve az EU–AKCS országok közötti kereskedelem kérdéseire összpontosít, nevezetesen arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokban több rugalmas előírásra van szükség ahhoz, hogy ahhoz a legkevésbé fejlett országok is csatlakozhassanak. Az AKCS-csoport szeretné, hogy fennmaradjon az Európai Fejlesztési Alap, illetve hogy elmélyüljenek és megerősödjenek az AKCS–EU kapcsolatok, valamint úgy véli, hogy az AKCS-csoportot a dél-dél és a háromoldalú együttműködés irányába kell továbbépíteni.

3.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

13-13 kérdést tesznek fel az AKCS-csoportnak, illetve az EU Tanácsának.

Az AKCS Tanács nevében Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas válaszol a következő kérdésre és kiegészítő kérdésre:

| | Michèle Rivasi 10. sz. kérdése a köz- és a magánszféra közötti partnerségekről az afrikai gazdálkodási tevékenységek során |
| --- | --- |

Michèle Rivasi 10. sz. kérdése a köz- és a magánszféra közötti partnerségekről az afrikai gazdálkodási tevékenységek során

Az alábbi kérdések megválaszolásra kerülnek, de nem követi őket kiegészítő kérdés:

| | David Martin (nevében Maria Arena) 2. sz. kérdése a burundi biztonsági helyzetről |
| --- | --- |

David Martin (nevében Maria Arena) 2. sz. kérdése a burundi biztonsági helyzetről

| | Marlene Mizzi 4. sz. kérdése a zikavírus kitöréséről |
| --- | --- |

Marlene Mizzi 4. sz. kérdése a zikavírus kitöréséről

| | Enrique Guerrero Salom (nevében Norbert Neuser) 11. sz. kérdése a humanitárius csúcstalálkozóról |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom (nevében Norbert Neuser) 11. sz. kérdése a humanitárius csúcstalálkozóról

Az 1., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 12. és 13. sz. kérdés szerzői nincsenek jelen.

Az EU Tanácsa nevében Lilianne Ploumen válaszol a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | David Martin (nevében Maria Arena) 15. sz. kérdése a burundi biztonsági helyzetről |
| --- | --- |

David Martin (nevében Maria Arena) 15. sz. kérdése a burundi biztonsági helyzetről

| | Cécile Kashetu Kyenge 16. sz. kérdése a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokról |
| --- | --- |

Cécile Kashetu Kyenge 16. sz. kérdése a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokról

| | Enrique Guerrero Salom (nevében Norbert Neuser) 23. sz. kérdése a humanitárius csúcstalálkozóról |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom (nevében Norbert Neuser) 23. sz. kérdése a humanitárius csúcstalálkozóról

Az alábbi kérdés megválaszolásra kerül, de nem követi kiegészítő kérdés:

| | Marlene Mizzi 17. sz. kérdése a zikavírus kitöréséről |
| --- | --- |

Marlene Mizzi 17. sz. kérdése a zikavírus kitöréséről

A 14., 18., 19., 20., 21., 22., 24., 25. és 26. sz. kérdés szerzői nincsenek jelen.

4.   Vita a Tanáccsal – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság), Magnus Kofi Amoatey (Ghána), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Szudán), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi és Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Szváziföld).

A képviselők főként a kereskedelemre és a gazdasági partnerségi megállapodásokra összpontosítanak, és a biztosítékokat, a kiigazítással kapcsolatos pénzügyi támogatást, a kapacitásépítést és a kieső vámbevételeket érintő kérdéseket tesznek fel. További kérdéseket tesznek fel többek között az AKCS–EU kapcsolatok jövőjével, a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokkal, a burundi politikai párbeszéddel, a jogellenes pénzáramlásokkal, valamint Afrika villamosításával kapcsolatban.

5.   Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára

Gazdasági fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság

Társelőadók: Jean-Marie Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Petr Ježek (Marielle de Sarnez helyett) ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiópia), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Szudán), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerun), Marlene Mizzi and Domenico Rosa (Európai Bizottság).

A képviselők igen ambiciózus projektnek tekintik a kontinentális szabadkereskedelmi övezet (CFTA) kialakítását Afrikában, amelyhez erős politikai elköteleződésre lesz szükség a részt vevő országok részéről. A projekt jó lehetőséget kínál Afrikának ahhoz, hogy a kontinensen belüli kereskedelem fokozásával fellendítse a gazdasági növekedést, hiszen a szabad kereskedelem egyben a szegénység felszámolásához is hathatós eszközt nyújt. Hangsúlyozásra kerül ugyanakkor, hogy a liberalizmusnak és a piacgazdaságnak tisztességes újraelosztást eredményező növekedéssel kell járnia. Az Európai Unió megteremtése – az európai projekt is kereskedelmi és gazdasági közösségként kezdődött – példát mutathat a CFTA számára. Aggályok merülnek fel a határok megnyitásával és a liberalizmus fejlődő gazdaságokat negatívan érintő hatásával kapcsolatban.

Jean-Marie Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Petr Ježek lezárják a vitát.

6.   Jelentés a 2016. április 20. és 22. között Gaboronéban (Botswana) megrendezett 12. (dél-afrikai) regionális ülésről – a társelnökök jelentése

Michèle Rivasi soros elnök szóbeli beszámolót tart a 12. regionális ülésről, kiemelve a legfontosabb megvitatott témákat.

Felszólalók: Netty Baldeh társelnök (Gambia), Gilbert Shimane Mangole (Botswana) és Juan Fernando López Aguilar

A képviselők gratulálnak és megköszönik Botswanának az ülés sikeres megszervezését. A viták többek között a regionális integráció fontosságával, a migrációval, a természeti erőforrások kezelésével, az energiával és a szexuális erőszakkal foglalkoztak. Különösen nagyra értékelték a kiszolgáltatott gyermekekről és a meteorológiai központokról szóló két műhelymegbeszélést.

7.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2016. június 12-i elnökségi ülésen hozott határozatokat (folytatás)

Rivasi társelnök beszámol a 2016. június 12-i elnökségi ülésen hozott határozatról:

Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket:

| | Politikai ügyek bizottsága







  — | Politikai pártok finanszírozása az AKCS- és az uniós országokban |
| --- | --- | --- |

Politikai ügyek bizottsága

—

Politikai pártok finanszírozása az AKCS- és az uniós országokban

| | Gazdasági fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság







  — | A segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozása az EU–AKCS országok közötti együttműködés során |
| --- | --- | --- |

Gazdasági fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság

—

A segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozása az EU–AKCS országok közötti együttműködés során

| | Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság







  — | A sport szerepe az oktatás és a szegénység felszámolása katalizátoraként |
| --- | --- | --- |

Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság

—

A sport szerepe az oktatás és a szegénység felszámolása katalizátoraként

(Az ülést 12.36-kor felfüggesztik, majd 15.08-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Netty BALDEH

Társelnök

8.   Az 1. számú sürgős téma: A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban

Felszólalók: Vicky Katumwa Mukalay (Kongói Demokratikus Köztársaság), Maria Arena, Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Csád), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenya), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl és Jo Leinen.

A képviselők egyhangúlag üdvözlik, hogy sikerült megegyezésre jutni egy kompromisszumos állásfoglalást illetően, és hangsúlyozzák a Kongói Demokratikus Köztársaságban a béke és a stabilitás fontosságát a lakosság és a Nagy Tavak egész régiója számára. Hangsúlyozzák továbbá annak szükségességét, hogy tiszteletben tartsák és teljesítsék a demokrácia alapelveit, az emberi jogokat és a jogállamiságot, valamint megvédjék a kongói polgárokat. Ezzel összefüggésben egy olyan inkluzív, demokratikus és célratörő politikai párbeszédet szorgalmaznak, amely békés politikai környezetben lebonyolított, szabad, átlátható és nyitott választásokhoz vezet. A választásoknak egybe kell esniük a hivatalban lévő elnök megbízatásának lejártával, hogy azok ne veszélyeztessék az ország demokratikus folyamatát.

A képviselők aggasztónak találják az emberi jogok folyamatos megsértését, beleértve a politikai erőszakot és a választásokat megelőző időszakban kulcsfontosságú szerepet játszó alapvető szabadságok – például a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága – egyre romló helyzetét.

9.   A részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javítása

Politikai ügyek bizottsága

Társelőadók: James Kembi-Gitura (Kenya) és Aymeric Chauprade

Arne Gericke (Aymeric Chauprad helyett) és Joyce Laboso (James Kembi-Gitura (Kenya) helyett) ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiópia), Worlea Saywah Dunah (Libéria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guinea), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Csád), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Szudán) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

A vita során Michèle Rivasi soros társelnök átadja az elnöklést

és Cécile Kashetu Kyenge-nek.

A képviselők nagyrészt elismerik a szubszidiaritást a demokratikus kormányzás lényeges elemeként, amely elősegíti a polgárok helyi szintű részvételét. A decentralizált kormányokat gondosan kell megtervezni és abba kisebbségeket, nőket és fiatalokat is be kell vonni, valamint figyelembe kell venni a helyi igényeket. A kellő szintű autonómia biztosítása érdekében e helyi hatóságok rendelkezésére kell bocsátani a szükséges eszközöket a központi költségvetésből, illetve a saját hatáskörükön belül beszedett adókból egyaránt. A képviselők egyetértenek abban, hogy a decentralizáció különböző modelleket követhet. Több AKCS-ország képviselője kifejti, hogy a saját országa hogyan hajtja végre a decentralizációt. Hangsúlyozásra kerül, hogy az uniós fejlesztési támogatásnak a helyi szervezeteket és lakosokat is el kell érnie és be kell vonnia, s nem kizárólag a központi kormányzatra kellene támaszkodnia.

Joyce Laboso (Kenya) lezárja a vitát.

10.   A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései

Norbert Neuser szóbeli beszámolót tart az alábbi műhelymegbeszélésről: „Megújuló energia: fenntartható jövőnk megteremtése”. Megjegyzi, hogy Namíbia energiaellátását jelenleg 66 %-ban importból fedezik, és hogy a vidéki területek villamosítása érdekében elfogadtak egy olyan mestertervet, amely a megújuló energiaforrásokban – köztük a biomasszában, a szélenergiában és a napenergia fokozott használatában – rejlő óriási potenciál kiaknázására irányul.

Uladi Mussa (Malawi) szóbeli beszámolót tart a „Rezervátumok mint a fenntartható megélhetési programot szolgáló eszközök” című műhelymegbeszélésről, ahol első kézből nyújtottak tájékoztatást Namíbia közösségi alapú természetierőforrás-kezeléséről, amely bevonja a helyi közösségeket a vadon élő állatok és növények védelmébe és a turizmus fejlesztésébe, valamint támogatást nyújt a vadon élő állatok miatt kárt szenvedő önellátó mezőgazdasági gazdálkodóknak és a pásztoroknak.

ELNÖKÖL: Michèle RIVASI

Soros társelnök

Felszólaló: Juan Fernando López Aguilar.

11.   A kőolaj és más stratégiai jelentőségű áruk árcsökkenésének hatása az AKCS-országok gazdaságára

Felszólalók: Domenico Rosa (Európai Bizottság), Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Guinea), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Libéria), Malement Lihasoa (Madagaszkár), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Csád), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Suriname), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen és Michèle Rivasi.

A képviselők megvitatják a nyersanyagok – különösen pedig az olaj – árzuhanásának hatását az AKCS-országokra, és kiemelik annak különböző következményeit. Hangsúlyozzák az olajexportőr országokra gyakorolt negatív következményeket és a dominóhatást, másrészről viszont egyes képviselők az olcsóbb import kedvező hatására is felhívják a figyelmet. A legtöbben egyetértenek abban, hogy a nyersanyagárak volatilitása kockázatot jelent számos AKCS-ország stabilitására, és újból bizonyítást nyert, hogy a hosszabb távú trendekhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében szükség van az AKCS-országok gazdaságainak diverzifikálására és a nyersanyag-feldolgozás és gyártás felé történő fejlesztésére, valamint az olajfüggőség csökkentésére a termelő és importáló országokban egyaránt.

12.   2. számú sürgős téma: A nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülés és erőszak

Felszólalók: Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Csád), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill és Michèle Rivasi.

A képviselők elítélik a nőkkel és a gyermekekkel szembeni erőszakos közösülést és erőszakot, és szigorúbb intézkedéseket sürgetnek a potenciális áldozatok védelme, az elkövetők bíróság elé állításával a büntetlenség felszámolása és az áldozatok megbélyegzésének megszüntetése, valamint az áldozatok számára orvosi, jogi és pszichológiai segítség és gondozás biztosítása érdekében. Szóba kerülnek a szexuális visszaélések olyan esetei is, amelyekben a békefenntartók is érintettek voltak. Igen eltérő álláspontok hangzanak el a nemi erőszak áldozatainak ama jogát illetően, hogy a terhesség biztonságos megszakítását választhassák.

(Az ülést 18.51-kor berekesztik.)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(soros)

Társelnökök

Leonard-Emile OGNIMBA(soros)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társfőtitkárok

---

| 2.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 451/10

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2016. JÚNIUS 15-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 451/03)

Tartalom

| 1. | Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Az AKCS–EU partnerség jövője a Cotonoui Megállapodást követő időszakban | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A 2016. június 13-i, hétfő délutáni ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A konfliktusok és a globális biztonsági fenyegetések átalakulása – a világ békéjére és stabilitására gyakorolt hatás | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Gazdaság, kereskedelem és üzlet a dél-afrikai régióban | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A 2016. június 14-én, kedden tartott délelőtti és délutáni ülések jegyzőkönyvének jóváhagyása. | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Egyéb kérdések | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakának időpontja és helye | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I. MELLÉKLET | A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN) | 15 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 2016. JÚNIUS 13–15-én WINDHOEKBEN (NAMÍBIA) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE | 19 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 23 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET

| – | ÁLLÁSFOGLALÁS a részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javításáról | 23 |
| --- | --- | --- |

–

| – | ÁLLÁSFOGLALÁS – Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára | 29 |
| --- | --- | --- |

–

| – | ÁLLÁSFOGLALÁS – Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák | 34 |
| --- | --- | --- |

–

| – | ÁLLÁSFOGLALÁS – A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban | 42 |
| --- | --- | --- |

–

| – | ÁLLÁSFOGLALÁS a nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülésről és erőszakról | 46 |
| --- | --- | --- |

–

A 2016. JÚNIUS 15-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg)

ELNÖKÖL: Michèle RIVASI

társelnök

1.   Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák

Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Magnus Kofi Amoatey (Ghána) és Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Ghána) és Norbert Neuser ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambia), Tesfaye Daba Wakjira (Etiópia), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Csád), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Szudán), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, Hölvényi György, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

A képviselők kiemelik az EU-ba vezető biztonságos és legális migrációs útvonalak kialakításának szükségességét, ami az embercsempészet és -kereskedelem leküzdésének egyetlen hatékony módja. A kiváltó okokkal az EU-nak és az afrikai országoknak közösen kell foglakozniuk. Sokkal hatékonyabban kellene lebonyolítani az EU-n belüli áthelyezéseket, amelyek lehetővé teszik a menedékkérők zökkenőmentes integrációját, illetve jobb tanulási, lakhatási és foglalkoztatási esélyeket teremt számukra. Az integráció megközelítését illetően a német mintát, a migránsok kis csoportokban, kis közösségekbe történő, országon belüli áttelepítését illetően pedig az olasz modellt javasolják.

A társelőadók lezárják a vitát.

ELNÖKÖL: Netty BALDEH

Társelnök

2.   Az AKCS–EU partnerség jövője a Cotonoui Megállapodást követő időszakban

Kiinduló vita

Adekeye Adebajo, a Konfliktusrendezési Központ igazgatója felvezeti a vitát.

Felszólalók: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiópia), Ashneel Sudhakar (Fidzsi), Worlea Saywah Dunah (Libéria), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagaszlár), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Suriname), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Pápua Új-Guinea), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (Európai Bizottság) és Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat).

A képviselők kiemelik, hogy jogilag kötelező érvényű jogi aktus alapján folytatni kell a partnerséget. A Közgyűlés konzultatív szerepét meg kell erősíteni. Nagyobb szinergiára és koordinációra kell törekedni a többi régióközi szereplővel, például az Afrikai Unióval. A konzultációs folyamat már elkezdődött, amelyet ki kell terjeszteni a nemzeti parlamentekre és a civil társadalmi szervezetekre is. A civil társadalmi szervezeteknek nagyobb szerepet kell játszaniuk a Cotonoui Megállapodást követő időszak partnerségeiben.

Adekeye Adebajo válaszol a kérdésekre és lezárja a vitát.

ELNÖKÖL: Cécile Kashetu KYENGE

Soros társelnök

3.   A 2016. június 13-i, hétfő délutáni ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása

A jegyzőkönyvet jóváhagyják.

4.   A konfliktusok és a globális biztonsági fenyegetések átalakulása – a világ békéjére és stabilitására gyakorolt hatás

Vita Joaquim Chissanoval, Mozambik korábbi elnökével

Joaquim Chissano, Mozambik korábbi elnöke átfogó és lendületes képet fest a biztonsági fenyegetések alakulásáról. Szinte az összes afrikai háború államokon belül dúl, de a globalizáció és az állami struktúrák gyengesége is hozzájárult ahhoz, hogy a nem állami szereplők – bűnözői vagy terrorista csoportok – fenyegetést jelentsenek a stabilitásra. Az eszmecsere a konfliktusok kiváltó okaira összpontosított, beleértve a radikalizálódáshoz vezető szegénységet és kirekesztettséget, a kormányzás hiányát és a korrupciót, a megművelhető földterületek hiányát és migrációt eredményező éghajlatváltozást, az illegális fegyvercsempészetet és ennek erőtlen jogi szabályozását.

Felszólalók: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Csád), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Juan Fernando Lopez Aguilar és Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat).

A képviselők kiemelik az Afrikai Unióval az Afrikai Békekereten keresztül folytatott biztonsági együttműködés sikerét.

Joaquim Chissano válaszol a kérdésekre és lezárja a vitát.

(Az ülést 13.18-kor felfüggesztik, majd 14.42-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Cécile Kashetu KYENGE

Soros társelnök

5.   Gazdaság, kereskedelem és üzlet a dél-afrikai régióban

Eszmecsere Calle Schlettwein namíbiai pénzügyminiszterrel

Calle Schlettwein namíbiai pénzügyminiszter bemutatja a globális kereskedelmi megállapodásokkal összefüggésben Namíbia által vállalt fejlesztési menetrendet. A Világbank besorolása szerint közepes jövedelmű ország gazdasága kicsi, de nyitott, gazdasági növekedése erőteljes, ami hozzájárult a szegénység csökkentéséhez, Namíbia ugyanakkor az ásványi nyersanyagoktól függ, valamint kiszámíthatatlan időjárási körülmények, jövedelmi egyenlőtlenségek, munkanélküliség és a szakképzett munkaerő hiánya jellemzik. Az ülés előtt pár nappal aláírt SADC–EU Gazdasági Partnerségi Megállapodás (GPM) legfőbb eredménye különösen az EU-ba irányuló namíbiai export vám- és kvótamentessége tekintetében kedvező, de a SADC többi fejlődő országa számára kihívásokat jelent.

Felszólalók: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier és Calle Schlettwein.

A képviselők érdeklődést mutatnak a GPM legfontosabb namíbiai tárgyalópartnerének számító miniszter tapasztalatai iránt, és kérdéseket tesznek fel a GPM és az afrikai regionális integrációs folyamatok közötti kapcsolatokról, valamint azon rendelkezésekről, amelyekhez a fejlődő országoknak – gazdaságaik védelme érdekében – ragaszkodniuk kell a tárgyalások során, ilyenek a védzáradékok és a liberalizáció alóli kivételek listái.

6.   A 2016. június 14-én, kedden tartott délelőtti és délutáni ülések jegyzőkönyvének jóváhagyása.

A jegyzőkönyvet jóváhagyják.

7.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | A részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javítása
  Politikai ügyek bizottsága
  James Kembi-Gitura (Kenya) és Aymeric Chauprade jelentése
  Amendment adopted: 1,
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javítása

Politikai ügyek bizottsága

James Kembi-Gitura (Kenya) és Aymeric Chauprade jelentése

Amendment adopted: 1,

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Jean-Marie Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Marielle de Sarnez jelentése
  Elfogadott módosítás: 1
  Az ALDE és ECR képviselőcsoportok részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kérnek a (3) bekezdésről, és az egész bekezdést elfogadják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Jean-Marie Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Marielle de Sarnez jelentése

Elfogadott módosítás: 1

Az ALDE és ECR képviselőcsoportok részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kérnek a (3) bekezdésről, és az egész bekezdést elfogadják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák
  Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság
  Magnus Kofi Amoatey (Ghána) és Norbert Neuser jelentése
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 6 és 7
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér az 1., 3., 4., 5. és 7. módosításokról, és valamennyi módosítást elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (30) és a (31) bekezdésről, valamint a 29. bevezető hivatkozásról, és valamennyi bekezdést elfogadják.
  Az S&D képviselőcsoport házankénti szavazást kér a (18) bekezdésről, amelyet az EP-képviselők elutasítanak.
  A módosított állásfoglalást 50 szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadják. |
| --- | --- |

—

Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák

Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság

Magnus Kofi Amoatey (Ghána) és Norbert Neuser jelentése

Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 6 és 7

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér az 1., 3., 4., 5. és 7. módosításokról, és valamennyi módosítást elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (30) és a (31) bekezdésről, valamint a 29. bevezető hivatkozásról, és valamennyi bekezdést elfogadják.

Az S&D képviselőcsoport házankénti szavazást kér a (18) bekezdésről, amelyet az EP-képviselők elutasítanak.

A módosított állásfoglalást 50 szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadják.

8.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban
  Nem terjesztettek elő módosítást.
  Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban

Nem terjesztettek elő módosítást.

Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülés és erőszak
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésről és a G. preambulumbekezdésről, mindkettőt elfogadják.
  Elutasított módosítások: 1, 2 és 3
  Az S&D és a Verts/ALE képviselőcsoportok házankénti külön szavazást kérnek az 1. és a 3. módosításokról, mindkét módosítást elfogadják.
  A módosított állásfoglalást 50 szavazattal, 3 ellenszavazat és 4 tartózkodás mellett elfogadják. |
| --- | --- |

—

A nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülés és erőszak

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésről és a G. preambulumbekezdésről, mindkettőt elfogadják.

Elutasított módosítások: 1, 2 és 3

Az S&D és a Verts/ALE képviselőcsoportok házankénti külön szavazást kérnek az 1. és a 3. módosításokról, mindkét módosítást elfogadják.

A módosított állásfoglalást 50 szavazattal, 3 ellenszavazat és 4 tartózkodás mellett elfogadják.

9.   Egyéb kérdések

Nincsenek.

10.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakára 2016. december 19–21-én kerül sor. A helyszínt később fogják közölni.

A társelnök köszönetet mond a namíbiai hatóságoknak a Közgyűlés ülésének eredményes megszervezéséért, valamint a képviselőknek és a társtitkárságnak munkájukért.

(Az ülést 16.00-kor berekesztik.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(soros elnök)

Társelnökök

Leonard-Emile OGNIMBA(soros elnök)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| ANGOLA
  ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK
  BARBADOS (alelnök)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZÖLD-FOKI-SZIGETEK
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  CSÁD (alelnök)
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)
  KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)
  COOK-SZIGETEK
  ELEFÁNTCSONTPART
  DZSIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  EGYENLÍTŐI GUINEA (*1)

  ERITREA (alelnök)
  ETIÓPIA
  FIDZSI
  GABON (alelnök)
  GAMBIA
  GHÁNA
  GRENADA
  GUINEA
  BISSAU-GUINEA
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBÉRIA
  MADAGASZKÁR
  MALAWI (alelnök)
  MALI
  MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)
  MAURITÁNIA
  MAURITIUS
  MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok)
  MOZAMBIK (alelnök)
  NAMÍBIA (alelnök)
  NAURU
  NIGER
  NIGÉRIA
  NIUE (alelnök)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  SZAMOA
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SZENEGÁL
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  SIERRA LEONE (alelnök)
  SALAMON-SZIGETEK
  SZOMÁLIA (alelnök)
  DÉL-AFRIKA
  SZUDÁN (*1)

  SURINAME (alelnök)
  SZVÁZIFÖLD
  TANZÁNIA
  KELET-TIMOR
  TOGO (alelnök)
  TONGA (alelnök)
  TRINIDAD ÉS TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (alelnök)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (alelnök)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (alelnök)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (alelnök)
  LÓPEZ AGUILAR (alelnök)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (alelnök)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (alelnök)
  MUSSOLINI
  NART (alelnök)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (alelnök)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (alelnök)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (alelnök)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (alelnök)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

BALDEH (GAMBIA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK

BARBADOS (alelnök)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CSÁD (alelnök)

COMORE-SZIGETEK

KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)

KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)

COOK-SZIGETEK

ELEFÁNTCSONTPART

DZSIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

EGYENLÍTŐI GUINEA (*1)

ERITREA (alelnök)

ETIÓPIA

FIDZSI

GABON (alelnök)

GAMBIA

GHÁNA

GRENADA

GUINEA

BISSAU-GUINEA

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBÉRIA

MADAGASZKÁR

MALAWI (alelnök)

MALI

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

MAURITÁNIA

MAURITIUS

MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok)

MOZAMBIK (alelnök)

NAMÍBIA (alelnök)

NAURU

NIGER

NIGÉRIA

NIUE (alelnök)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SZAMOA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SZENEGÁL

SEYCHELLE-SZIGETEK

SIERRA LEONE (alelnök)

SALAMON-SZIGETEK

SZOMÁLIA (alelnök)

DÉL-AFRIKA

SZUDÁN (*1)

SURINAME (alelnök)

SZVÁZIFÖLD

TANZÁNIA

KELET-TIMOR

TOGO (alelnök)

TONGA (alelnök)

TRINIDAD ÉS TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (alelnök)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (alelnök)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (alelnök)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (alelnök)

LÓPEZ AGUILAR (alelnök)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (alelnök)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (alelnök)

MUSSOLINI

NART (alelnök)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (alelnök)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (alelnök)

ROLIN

ROSATI

RUAS (alelnök)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (alelnök)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)
  KOUA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG), alelnök
  SUDHAKAR (FIDZSI), alelnök | GOERENS, társelnök
  ZELLER, alelnök
  GUERRERO SALOM, alelnök |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENIN
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  KOMBO (KAMERUN)
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  KATUMWA (KDK)
  GOUMANEH (DZSIBUTI)
  GELETA (ETIÓPIA)
  GUYANA
  HAITI
  JAMAIKA
  LIBÉRIA
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALL-SZIGETEK
  NAURU
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  SZUDÁN
  TANZÁNIA
  KELET-TIMOR
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GÁL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)

KOUA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG), alelnök

SUDHAKAR (FIDZSI), alelnök

GOERENS, társelnök

ZELLER, alelnök

GUERRERO SALOM, alelnök

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENIN

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

KOMBO (KAMERUN)

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

KATUMWA (KDK)

GOUMANEH (DZSIBUTI)

GELETA (ETIÓPIA)

GUYANA

HAITI

JAMAIKA

LIBÉRIA

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALL-SZIGETEK

NAURU

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SZUDÁN

TANZÁNIA

KELET-TIMOR

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GÁL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| Forde (TRINIDAD ÉS TOBAGO, a társelnököt helyettesítve) | FERRARA, társelnök
  ESTARÀS FERRAGUT, alelnök
  MANSCOUR, alelnök |
| BARBADOS
  RWASA (BURUNDI)
  ZÖLD-FOKI-SZIGETEK
  COMORE-SZIGETEK
  KILISHO BULAMBO (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)
  NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (GABON)
  KABA (GUINEA)
  BISSAU-GUINEA
  OMAR ADEN (KENYA)
  KIRBATI
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  IRIASE (NIGÉRIA)
  NIUE
  RUANDA
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SALL (SZENEGÁL)
  SALAMON-SZIGETEK
  FISH MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)
  ST. KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  TRINIDAD ÉS TOBAGO
  ZAMBIA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

Forde (TRINIDAD ÉS TOBAGO, a társelnököt helyettesítve)

FERRARA, társelnök

ESTARÀS FERRAGUT, alelnök

MANSCOUR, alelnök

BARBADOS

RWASA (BURUNDI)

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

COMORE-SZIGETEK

KILISHO BULAMBO (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (GABON)

KABA (GUINEA)

BISSAU-GUINEA

OMAR ADEN (KENYA)

KIRBATI

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

IRIASE (NIGÉRIA)

NIUE

RUANDA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SALL (SZENEGÁL)

SALAMON-SZIGETEK

FISH MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)

ST. KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

ZAMBIA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, a társelnököt helyettesítve) | RIVASI, társelnök
  AGEA, alelnök
  MUSSOLINI, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK
  PEYREFITTE (BELIZE)
  WEIDOU (CSÁD)
  COOK-SZIGETEK
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  NAIB (ERITREA)
  OWONO NGUEMA (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHÁNA)
  GRENADA
  MALEMENT (MADAGASZKÁR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUEID AHMED (MAURITÁNIA)
  MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK
  NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)
  KORE HASSANE (NIGER)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SZOMÁLIA
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

GIDLOW (SAMOA, a társelnököt helyettesítve)

RIVASI, társelnök

AGEA, alelnök

MUSSOLINI, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK

PEYREFITTE (BELIZE)

WEIDOU (CSÁD)

COOK-SZIGETEK

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

NAIB (ERITREA)

OWONO NGUEMA (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHÁNA)

GRENADA

MALEMENT (MADAGASZKÁR)

MUSSA (MALAWI)

SOUEID AHMED (MAURITÁNIA)

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)

KORE HASSANE (NIGER)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)

BUNDU (SIERRA LEONE)

SZOMÁLIA

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Megfigyelőként.

(*2)  Megfigyelőként.

---

II. MELLÉKLET

A 2016. JÚNIUS 13–15-ÉN WINDHOEKBEN (NAMÍBIA) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| BALDEH (GAMBIA), társelnök | RIVASI, soros társelnök |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS), alelnök
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (KAMERUN)
  BORGES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)
  NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  WEIDOU (CSÁD), alelnök
  LUHONGE KABINDA NGOY
  (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) alelnök
  KOUA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)
  PUNA (COOK-SZIGETEK)
  TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)
  GOUMANEH (DZSIBUTI)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (*1)

  NAIB (ERITREA) (alelnök)
  GEMEDA (ETIÓPIA)
  SUDHAKAR (FIDZSI)
  MILEBOU (GABON) (alelnök)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHÁNA)
  KABA (GUINEA)
  SAIEGH (BISSAU-GUINEA)
  MC DONALD (GUYANA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAIKA)
  LABOSO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBÉRIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  SOUEID AHMED (MAURITÁNIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK) (alelnök)
  NEKUNDI (NAMÍBIA) (alelnök)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGÉRIA)
  KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)
  UWIMANIMPAYE (RUANDA)
  LONG (ST LUCIA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT ÉS
  GRENADINE-SZIGETEK)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SZENEGÁL)
  POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)
  BUNDU (SIERRA LEONE) (alelnök)
  MOSE (SALAMON-SZIGETEK)
  HASSAN (SZOMÁLIA) (alelnök)
  MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)
  TOUM (SZUDÁN) (alelnök) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME) (alelnök)
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  FILIPE (KELET-TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO) (alelnök)
  FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LOPEZ AGUILAR, alelnök (2)
   (3)

  MANSCOUR (alelnök)
  MIZZI
  NART (alelnök)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (alelnök)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIA), társelnök

RIVASI, soros társelnök

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS), alelnök

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (KAMERUN)

BORGES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

WEIDOU (CSÁD), alelnök

LUHONGE KABINDA NGOY

(KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) alelnök

KOUA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)

PUNA (COOK-SZIGETEK)

TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)

GOUMANEH (DZSIBUTI)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (*1)

NAIB (ERITREA) (alelnök)

GEMEDA (ETIÓPIA)

SUDHAKAR (FIDZSI)

MILEBOU (GABON) (alelnök)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHÁNA)

KABA (GUINEA)

SAIEGH (BISSAU-GUINEA)

MC DONALD (GUYANA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAIKA)

LABOSO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBÉRIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

SOUEID AHMED (MAURITÁNIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK) (alelnök)

NEKUNDI (NAMÍBIA) (alelnök)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGÉRIA)

KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

UWIMANIMPAYE (RUANDA)

LONG (ST LUCIA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT ÉS

GRENADINE-SZIGETEK)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SZENEGÁL)

POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)

BUNDU (SIERRA LEONE) (alelnök)

MOSE (SALAMON-SZIGETEK)

HASSAN (SZOMÁLIA) (alelnök)

MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)

TOUM (SZUDÁN) (alelnök) (*1)

MISIEKABA (SURINAME) (alelnök)

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

FILIPE (KELET-TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO) (alelnök)

FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

CHRISTENSEN

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LOPEZ AGUILAR, alelnök (2)
   (3)

MANSCOUR (alelnök)

MIZZI

NART (alelnök)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (alelnök)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Jelen van továbbá:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BELIZE

VERNON

BORLAND

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOTSWANA

NGAKA

MODISE

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

ANDRADE

KAMERUN

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

NOUGANGA

COMORE-SZIGETEK

OMAR

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

DOUMA

EKUIR MINKO

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

ELEFÁNTCSONTPART

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

KUBA

DURÁN

DZSIBUTI

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINIKA

ISHMAEL

ERITREA

HAGOS

EGYENLÍTŐI-GUINEA

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIÓPIA

WAKJIRA

FIDZSI

SARAN

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GHÁNA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BISSAU-GUINEA

BRAIMA MANE

DIAS

GUYANA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAIKA

MULLINGS-WILLIAMS

KENYA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBÉRIA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASZKÁR

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAURITÁNIA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAURITIUS

MARIE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMÍBIA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGER

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGÉRIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RUANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SZAMOA

LUTERU

SZENEGÁL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEYCHELLE-SZIGETEK

PILLAY

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

SALAMON-SZIGETEK

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SZOMÁLIA

IBROW

FAQI

DÉL-AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SZUDÁN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAME

NELSON

SZVÁZIFÖLD

NHLEKO

CSÁD

ADJI

TEKILIO

AFONO

KELET-TIMOR

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDAD ÉS TOBAGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

AKCS-TANÁCS

INGRID OLGA EBOUKA BABAKAS tervezésért, statisztikáért és regionális integrációért felelős miniszter (Kongói Köztársaság), az AKCS Tanácsa soros elnöke

EU TANÁCS

LILIANNE PLOUMEN külkereskedelemért és fejlesztési együttműködésért felelős miniszter (Hollandia), az Európai Tanács soros elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

NEVEN MIMICA, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja

EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT

DE PEYRON, a pánafrikai ügyekkel foglalkozó osztály vezetője

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

VERBOVEN

AKCS TITKÁRSÁG

OGNIMBA (soros társfőtitkár)

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(*1)  Megfigyelőként.

(1)  A 2016. június 13-i ülésen jelen lévők.

(2)  A 2016. június 14-i ülésen jelen lévők.

(3)  A 2016. június 15-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a részvételen alapuló kormányzásnak a decentralizáció és a helyi kormányzás erősítése általi javításáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2007. december 13-i Lisszaboni Szerződés által felülvizsgált, az Európai Unió létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 3. cikke (b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. december 13-i Lisszaboni Szerződés által felülvizsgált, az Európai Unió létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 3. cikke (b) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló Jegyzőkönyvre és különösen annak 2. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló Jegyzőkönyvre és különösen annak 2. és 5. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatás elvének alkalmazásáról szóló Jegyzőkönyvre és különösen annak 1. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatás elvének alkalmazásáról szóló Jegyzőkönyvre és különösen annak 1. cikkére,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én Luxembourgban, majd 2010. június 22-én Ouagadougouban felülvizsgált, az EU és az AKCS-országok közötti Cotonoui Partnerségi Megállapodásra és különösen annak 1., 2., 5., 8., 9. és 20. cikkére, 33. cikke (3) bekezdésének f) pontjára, valamint IV. melléklete 5. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én Luxembourgban, majd 2010. június 22-én Ouagadougouban felülvizsgált, az EU és az AKCS-országok közötti Cotonoui Partnerségi Megállapodásra és különösen annak 1., 2., 5., 8., 9. és 20. cikkére, 33. cikke (3) bekezdésének f) pontjára, valamint IV. melléklete 5. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2015. október 6-i állásfoglalására (2) a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2015. október 6-i állásfoglalására (2) a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről,

| — | tekintettel a 2008. november 10-én elfogadott, a helyi hatóságok támogatására irányuló fejlesztési együttműködésről szóló európai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. november 10-én elfogadott, a helyi hatóságok támogatására irányuló fejlesztési együttműködésről szóló európai chartára,

| — | tekintettel a helyi hatóságokról és a fejlesztésről szóló, 2013. július 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyi hatóságokról és a fejlesztésről szóló, 2013. július 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. május 15-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. május 15-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című, 2009. április 22-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című, 2009. április 22-i véleményére,

| — | tekintettel „A csendes-óceáni térség jövője: helyi közösségeink építése” című 2014-es Port Moresby-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A csendes-óceáni térség jövője: helyi közösségeink építése” című 2014-es Port Moresby-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a helyi önkormányzatok karibi fórumának Port of Spain-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyi önkormányzatok karibi fórumának Port of Spain-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára (3), és különösen a reagálni képes, inkluzív, részvételen és képviseleten alapuló döntéshozatal minden szinten történő biztosítására irányuló 16.7. fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára (3), és különösen a reagálni képes, inkluzív, részvételen és képviseleten alapuló döntéshozatal minden szinten történő biztosítására irányuló 16.7. fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során elért eredményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során elért eredményekre,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés Emberi Jogi Tanácsa által 2013. szeptember 26-án elfogadott, a helyi önkormányzatok emberi jogi felelősségéről szóló határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés Emberi Jogi Tanácsa által 2013. szeptember 26-án elfogadott, a helyi önkormányzatok emberi jogi felelősségéről szóló határozatra (4),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének 2007. január 30-i25. sz. határozatára a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel foglalkozó pánafrikai miniszteri értekezletnek az Afrikai Unió szervezetébe történő felvételéről (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének 2007. január 30-i25. sz. határozatára a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel foglalkozó pánafrikai miniszteri értekezletnek az Afrikai Unió szervezetébe történő felvételéről (5),

| — | tekintettel a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel megbízott miniszterek által a windhoeki 2. Africities csúcstalálkozó során elfogadott határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel megbízott miniszterek által a windhoeki 2. Africities csúcstalálkozó során elfogadott határozatra,

| — | tekintettel a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel megbízott miniszterek által a yaoundéi 3. Africities csúcstalálkozó során elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel megbízott miniszterek által a yaoundéi 3. Africities csúcstalálkozó során elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2005. október 29-i yaoundéi nyilatkozatra, amely arra sürgeti az afrikai kormányokat, hogy összehangolt és koordinált fellépés keretében a decentralizációt és a helyi fejlesztést helyezzék országaik helyi kormányzási és a fejlesztési politikáinak középpontjába, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. október 29-i yaoundéi nyilatkozatra, amely arra sürgeti az afrikai kormányokat, hogy összehangolt és koordinált fellépés keretében a decentralizációt és a helyi fejlesztést helyezzék országaik helyi kormányzási és a fejlesztési politikáinak középpontjába,

| — | tekintettel az állam- és kormányfők által a második EU-Afrika csúcstalálkozón 2007-ben elfogadott EU-Afrika közös stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állam- és kormányfők által a második EU-Afrika csúcstalálkozón 2007-ben elfogadott EU-Afrika közös stratégiára,

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 2007. január 29-i, „A részvételi kormányzás és a polgárok részvétele a szakpolitikák kidolgozásában, a szolgáltatásnyújtásban és a költségvetés tervezésében” című határozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 2007. január 29-i, „A részvételi kormányzás és a polgárok részvétele a szakpolitikák kidolgozásában, a szolgáltatásnyújtásban és a költségvetés tervezésében” című határozatára (6),

| — | tekintettel az Internetirányítási Fórum 2015. évi következtetéseire és a 2015. évi információs társadalmi csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Internetirányítási Fórum 2015. évi következtetéseire és a 2015. évi információs társadalmi csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a decentralizációról, valamint a helyi hatóságok megerősítéséről szóló, az ENSZ Emberi Települések Programja (UN-HABITAT) által 2007. április 20-án elfogadott nemzetközi iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a decentralizációról, valamint a helyi hatóságok megerősítéséről szóló, az ENSZ Emberi Települések Programja (UN-HABITAT) által 2007. április 20-án elfogadott nemzetközi iránymutatásokra,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló, az Afrikai Unió által 2007 januárjában elfogadott afrikai chartára, különösen annak preambulumára, 3. és 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló, az Afrikai Unió által 2007 januárjában elfogadott afrikai chartára, különösen annak preambulumára, 3. és 34. cikkére,

| — | tekintettel a decentralizáció értékeiről és elveiről, valamint a helyi kormányzásról és fejlesztésről szóló, 2014. június 27-én elfogadott afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a decentralizáció értékeiről és elveiről, valamint a helyi kormányzásról és fejlesztésről szóló, 2014. június 27-én elfogadott afrikai chartára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájához fűzött, az afrikai nők jogairól szóló, 2003. július 11-én elfogadott jegyzőkönyvre és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájához fűzött, az afrikai nők jogairól szóló, 2003. július 11-én elfogadott jegyzőkönyvre és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS Helyi Önkormányzati Fórumnak a Helyi Önkormányzatok Nemzetközi Uniójának (IULA) 2001 májusában Rio de Janeiróban tartott 35. világkonferenciája során történő felállítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Helyi Önkormányzati Fórumnak a Helyi Önkormányzatok Nemzetközi Uniójának (IULA) 2001 májusában Rio de Janeiróban tartott 35. világkonferenciája során történő felállítására,

| — | tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101967/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101967/16),

| A. | mivel a helyi kormányzás olyan intézményekből, mechanizmusokból és eljárásokból áll, amelyek révén a polgárok kifejthetik érdekeiket és szükségleteiket, közvetíthetik az eltéréseket és gyakorolhatják jogaikat és kötelezettségeiket helyi szinten; |
| --- | --- |

A.

mivel a helyi kormányzás olyan intézményekből, mechanizmusokból és eljárásokból áll, amelyek révén a polgárok kifejthetik érdekeiket és szükségleteiket, közvetíthetik az eltéréseket és gyakorolhatják jogaikat és kötelezettségeiket helyi szinten;

| B. | mivel a decentralizáció különféle formákat ölthet, ilyen a dekoncentráció, amikor a közigazgatási hatáskör a központi hatóság kezéből a helyi önkormányzatok kezébe kerül; a hatáskör-átruházás, amikor konkrétan meghatározott feladatokkal egy felhatalmazott hatóságot bíznak meg; és a devolúció, amikor két vagy több alkotmányos vagy jogszabályi felhatalmazáson alapuló hatáskörrel, feladatokkal és finanszírozással rendelkező kormányzati szintet hoznak létre; |
| --- | --- |

B.

mivel a decentralizáció különféle formákat ölthet, ilyen a dekoncentráció, amikor a közigazgatási hatáskör a központi hatóság kezéből a helyi önkormányzatok kezébe kerül; a hatáskör-átruházás, amikor konkrétan meghatározott feladatokkal egy felhatalmazott hatóságot bíznak meg; és a devolúció, amikor két vagy több alkotmányos vagy jogszabályi felhatalmazáson alapuló hatáskörrel, feladatokkal és finanszírozással rendelkező kormányzati szintet hoznak létre;

| C. | mivel a közszféra reformja – amely vertikális és horizontális decentralizációt is magában foglalja – olyan emberközpontú fejlesztést feltételez, amely az emberek kormányzásban és a saját életminőségük javításában való aktív szerepvállalásának megerősítésére összpontosít; |
| --- | --- |

C.

mivel a közszféra reformja – amely vertikális és horizontális decentralizációt is magában foglalja – olyan emberközpontú fejlesztést feltételez, amely az emberek kormányzásban és a saját életminőségük javításában való aktív szerepvállalásának megerősítésére összpontosít;

| D. | mivel az állam szervezetének javítása és ezáltal a demokrácia, a társadalmi igazságosság, a gazdasági, társadalmi és polgári fejlődés minőségének, valamint az alapvető szabadságok és az emberi jogok védelmének erősítése érdekében biztosítani és strukturálni kell a helyi szintű részvételi kormányzást; |
| --- | --- |

D.

mivel az állam szervezetének javítása és ezáltal a demokrácia, a társadalmi igazságosság, a gazdasági, társadalmi és polgári fejlődés minőségének, valamint az alapvető szabadságok és az emberi jogok védelmének erősítése érdekében biztosítani és strukturálni kell a helyi szintű részvételi kormányzást;

| E. | mivel a nyilvánosság döntéshozatali folyamatokban való részvétele elősegíti a kisebbségek és a marginalizált csoportok érdekeinek védelmét, valamint helyes, átlátható és elszámoltatható kormányzást és fenntartható fejlődést biztosít; |
| --- | --- |

E.

mivel a nyilvánosság döntéshozatali folyamatokban való részvétele elősegíti a kisebbségek és a marginalizált csoportok érdekeinek védelmét, valamint helyes, átlátható és elszámoltatható kormányzást és fenntartható fejlődést biztosít;

| F. | mivel a millenniumi fejlesztési célok a helyi hatóságok által a szegénység elleni küzdelemben és a közszolgáltatások – úgymint vízellátás, higiénés szolgáltatások, elsődleges egészségügyi ellátás és oktatás – nyújtásában játszott kulcsszerepet hangsúlyozzák; |
| --- | --- |

F.

mivel a millenniumi fejlesztési célok a helyi hatóságok által a szegénység elleni küzdelemben és a közszolgáltatások – úgymint vízellátás, higiénés szolgáltatások, elsődleges egészségügyi ellátás és oktatás – nyújtásában játszott kulcsszerepet hangsúlyozzák;

| G. | mivel a decentralizációnak lehetővé kell tennie a közéleti szerepléshez való egyenlő hozzáférést és a politikai osztály megújulását a részvételen alapuló kormányzás gyakorlásának a nők és a fiatalabb nemzedékek körében történő előmozdítása révén; |
| --- | --- |

G.

mivel a decentralizációnak lehetővé kell tennie a közéleti szerepléshez való egyenlő hozzáférést és a politikai osztály megújulását a részvételen alapuló kormányzás gyakorlásának a nők és a fiatalabb nemzedékek körében történő előmozdítása révén;

| H. | mivel a decentralizáció jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy az elmaradott és hátrányos helyzetű területek méltányos módon részesüljenek a forrásokból, és lehetővé teszi az emberek számára, hogy maguk döntsenek az őket érintő fontos kérdésekben; |
| --- | --- |

H.

mivel a decentralizáció jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy az elmaradott és hátrányos helyzetű területek méltányos módon részesüljenek a forrásokból, és lehetővé teszi az emberek számára, hogy maguk döntsenek az őket érintő fontos kérdésekben;

| I. | mivel a decentralizációs reformnak és a hatáskörök átruházásának a szubszidiaritás elvén kell alapulnia a jobb kormányzás biztosítása érdekében, ahol a döntéseket a lehető legalacsonyabb szinten hozzák, és mivel a szubszidiaritás elve értelmében a központi egységeknek csak szükség esetén kell beavatkozniuk helyi szinten, amennyiben azok hatékonyabban tudnak fellépni, mint a decentralizált egységek; |
| --- | --- |

I.

mivel a decentralizációs reformnak és a hatáskörök átruházásának a szubszidiaritás elvén kell alapulnia a jobb kormányzás biztosítása érdekében, ahol a döntéseket a lehető legalacsonyabb szinten hozzák, és mivel a szubszidiaritás elve értelmében a központi egységeknek csak szükség esetén kell beavatkozniuk helyi szinten, amennyiben azok hatékonyabban tudnak fellépni, mint a decentralizált egységek;

| J. | mivel a demokratikus kormányzás nemcsak a nemzeti kormányokat foglalja magában, hanem a decentralizált egységeket és a nem állami szereplőket is, amelyek rendkívül fontos összekötő szerepet játszanak a polgárok és a kormányzat kapcsolatában, és az országok közpolitikája feletti széles alapokon nyugvó demokratikus felügyelet biztosításában; mivel a decentralizált egységek szilárd összeköttetést jelentenek a közösségek és a nemzeti hatóságok között, ami olyan alulról építkező demokrácia megteremtését teszi lehetővé, amelyben a helyi közösségek aktív szerepet vállalnak és élnek demokratikus jogaikkal; |
| --- | --- |

J.

mivel a demokratikus kormányzás nemcsak a nemzeti kormányokat foglalja magában, hanem a decentralizált egységeket és a nem állami szereplőket is, amelyek rendkívül fontos összekötő szerepet játszanak a polgárok és a kormányzat kapcsolatában, és az országok közpolitikája feletti széles alapokon nyugvó demokratikus felügyelet biztosításában; mivel a decentralizált egységek szilárd összeköttetést jelentenek a közösségek és a nemzeti hatóságok között, ami olyan alulról építkező demokrácia megteremtését teszi lehetővé, amelyben a helyi közösségek aktív szerepet vállalnak és élnek demokratikus jogaikkal;

| K. | mivel a decentralizált egységek a nemzeti jogszabályoktól függően illetékességi területükön belül bizonyos mértékű autonómiával rendelkeznek a központi kormányzatokkal szemben, hogy egyes területeken jogszabályokat hozzanak, és helyi szinten közszolgáltatásokat nyújtsanak a polgárok számára; |
| --- | --- |

K.

mivel a decentralizált egységek a nemzeti jogszabályoktól függően illetékességi területükön belül bizonyos mértékű autonómiával rendelkeznek a központi kormányzatokkal szemben, hogy egyes területeken jogszabályokat hozzanak, és helyi szinten közszolgáltatásokat nyújtsanak a polgárok számára;

| L. | mivel a helyi szintű jó kormányzást a helyi közigazgatás és közszolgáltatás minősége, eredményessége és hatékonysága, minőségi, inkluzív, átlátható és elszámoltatható helyi közpolitikák és döntéshozatali eljárások és a hatalom és hatáskörök helyi szintű gyakorlásának módja jellemzi; |
| --- | --- |

L.

mivel a helyi szintű jó kormányzást a helyi közigazgatás és közszolgáltatás minősége, eredményessége és hatékonysága, minőségi, inkluzív, átlátható és elszámoltatható helyi közpolitikák és döntéshozatali eljárások és a hatalom és hatáskörök helyi szintű gyakorlásának módja jellemzi;

| M. | mivel a központi kormányzat bizonyos politikai hatásköreinek tényleges átruházása és a fiskális decentralizáció is előmozdítja a decentralizált egységek pénzügyi autonómiáját; |
| --- | --- |

M.

mivel a központi kormányzat bizonyos politikai hatásköreinek tényleges átruházása és a fiskális decentralizáció is előmozdítja a decentralizált egységek pénzügyi autonómiáját;

| N. | mivel nem biztos, hogy sikerrel jár a decentralizáció olyan helyzetekben, amikor az állami intézmények gyengék, és nem rendelkeznek kellő kapacitással, ami e hiányosságok helyi szintre történő átruházásához vezethet; |
| --- | --- |

N.

mivel nem biztos, hogy sikerrel jár a decentralizáció olyan helyzetekben, amikor az állami intézmények gyengék, és nem rendelkeznek kellő kapacitással, ami e hiányosságok helyi szintre történő átruházásához vezethet;

| O. | mivel a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával rendelkező élénk és tevékeny civil társadalom kulcsfontosságú a hatékony, átlátható és elszámoltatható helyi kormányzathoz és a jó decentralizált kormányzáshoz; |
| --- | --- |

O.

mivel a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával rendelkező élénk és tevékeny civil társadalom kulcsfontosságú a hatékony, átlátható és elszámoltatható helyi kormányzathoz és a jó decentralizált kormányzáshoz;

| P. | mivel ha helyi, regionális és nemzeti szinten hiányoznak a hatékony ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusok, a decentralizáció korrupciót, a közpénzek pazarlását és ellenőrizetlen hitelfelvételt eredményezhet, ami hátrányosan érinti a nemzeti költségvetést és kormányzást; |
| --- | --- |

P.

mivel ha helyi, regionális és nemzeti szinten hiányoznak a hatékony ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusok, a decentralizáció korrupciót, a közpénzek pazarlását és ellenőrizetlen hitelfelvételt eredményezhet, ami hátrányosan érinti a nemzeti költségvetést és kormányzást;

| Q. | mivel szükség van a központi kormányzat és a decentralizált egységek közötti folyamatos együttműködésre és konzultációra, különösen egy adott kormányzati szinthez kötődő projektek és programok kidolgozását, tervezését és végrehajtását illetően, amelyek közvetlenül vagy közvetetten befolyásolhatják más kormányzati szintek működését; |
| --- | --- |

Q.

mivel szükség van a központi kormányzat és a decentralizált egységek közötti folyamatos együttműködésre és konzultációra, különösen egy adott kormányzati szinthez kötődő projektek és programok kidolgozását, tervezését és végrehajtását illetően, amelyek közvetlenül vagy közvetetten befolyásolhatják más kormányzati szintek működését;

| R. | mivel a nők rendkívül alulreprezentáltak a kormányzati struktúrákban és a politikai életben, márpedig a demokrácia és a jó kormányzás csak a nemek közötti egyenlőség és az egyenlőbb képviselet útján valósítható meg, amit a decentralizációnak ösztönöznie kell; |
| --- | --- |

R.

mivel a nők rendkívül alulreprezentáltak a kormányzati struktúrákban és a politikai életben, márpedig a demokrácia és a jó kormányzás csak a nemek közötti egyenlőség és az egyenlőbb képviselet útján valósítható meg, amit a decentralizációnak ösztönöznie kell;

| S. | mivel a puszani partnerség egyre táguló fórumot biztosít a fejlesztés olyan új szereplői számára, mint a helyi és a regionális szereplők; |
| --- | --- |

S.

mivel a puszani partnerség egyre táguló fórumot biztosít a fejlesztés olyan új szereplői számára, mint a helyi és a regionális szereplők;

| T. | mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) számos új utat nyitnak a politikai részvétel, a digitális társadalmi befogadás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előtt a decentralizált kormányzásban; |
| --- | --- |

T.

mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) számos új utat nyitnak a politikai részvétel, a digitális társadalmi befogadás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előtt a decentralizált kormányzásban;

| 1. | sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsák elő a decentralizációt, mivel az gyorsítja a fejlődést, helyi és regionális szinten új javakat teremt, előmozdítja a hatalom demokratikus és elszámoltatható gyakorlását, a sokféleség elismerésével erősíti a nemzeti egységet, önrendelkezési jogokkal ruházza fel az embereket, hogy elősegítse részvételüket az állami hatáskörök gyakorlásában és az őket érintő döntések meghozatalában, hozzájárul a közösség jogának elismeréséhez saját ügyei irányítására és fejlődése előmozdítására, védi és előmozdítja a kisebbségek és marginalizált közösségek érdekeit és jogait, és biztosítja a nemzeti és helyi erőforrások igazságos elosztását; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsák elő a decentralizációt, mivel az gyorsítja a fejlődést, helyi és regionális szinten új javakat teremt, előmozdítja a hatalom demokratikus és elszámoltatható gyakorlását, a sokféleség elismerésével erősíti a nemzeti egységet, önrendelkezési jogokkal ruházza fel az embereket, hogy elősegítse részvételüket az állami hatáskörök gyakorlásában és az őket érintő döntések meghozatalában, hozzájárul a közösség jogának elismeréséhez saját ügyei irányítására és fejlődése előmozdítására, védi és előmozdítja a kisebbségek és marginalizált közösségek érdekeit és jogait, és biztosítja a nemzeti és helyi erőforrások igazságos elosztását;

| 2. | szilárd meggyőződése, hogy a decentralizációt és a részvételen alapuló helyi szintű kormányzást úgy kell kialakítani, hogy az a lehető legnagyobb mértékű társadalmi igazságosságot eredményezzen, biztosítandó, hogy a döntéshozatali folyamat során hatékonyan kezeljenek minden társadalmi-gazdasági egyenlőtlenséget; |
| --- | --- |

2.

szilárd meggyőződése, hogy a decentralizációt és a részvételen alapuló helyi szintű kormányzást úgy kell kialakítani, hogy az a lehető legnagyobb mértékű társadalmi igazságosságot eredményezzen, biztosítandó, hogy a döntéshozatali folyamat során hatékonyan kezeljenek minden társadalmi-gazdasági egyenlőtlenséget;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság közleményében a helyi hatóságokkal és állami szereplőként történő elismerésükkel kapcsolatban szereplő új iránymutatások fontos előrelépést jelentenek az Európai Unió fejlesztési ütemtervében; rámutat arra, hogy ezeket az új iránymutatásokat át kell ültetni az európai együttműködés hatékony végrehajtásába, különös tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra (EFA); |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság közleményében a helyi hatóságokkal és állami szereplőként történő elismerésükkel kapcsolatban szereplő új iránymutatások fontos előrelépést jelentenek az Európai Unió fejlesztési ütemtervében; rámutat arra, hogy ezeket az új iránymutatásokat át kell ültetni az európai együttműködés hatékony végrehajtásába, különös tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra (EFA);

| 4. | emlékeztet arra, hogy a decentralizáció folyamata a felelősségvállalás erősítése, a több érdekelt fél és több szereplő közötti párbeszédek, valamint a szubnacionális szintű program- és politikai koordináció révén hozzájárul a részvételen alapuló kormányzás javításához; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a decentralizáció folyamata a felelősségvállalás erősítése, a több érdekelt fél és több szereplő közötti párbeszédek, valamint a szubnacionális szintű program- és politikai koordináció révén hozzájárul a részvételen alapuló kormányzás javításához;

| 5. | felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy az AKCS regionális integrációs szerveivel együttműködve mozdítsanak elő egy decentralizációra vonatkozó átfogó megközelítést, valamint erősítsék a helyi közösségeknek, a közösségi alapú szervezeteknek és a nem kormányzati szervezeteknek a decentralizációs reformfolyamatok befolyásolásában és ellenőrzésében betöltött szerepét; felhívja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy ennek érdekében hozzanak létre mechanizmusokat a civil társadalmi szervezetekkel folytatandó rendszeres párbeszéd céljából; |
| --- | --- |

5.

felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy az AKCS regionális integrációs szerveivel együttműködve mozdítsanak elő egy decentralizációra vonatkozó átfogó megközelítést, valamint erősítsék a helyi közösségeknek, a közösségi alapú szervezeteknek és a nem kormányzati szervezeteknek a decentralizációs reformfolyamatok befolyásolásában és ellenőrzésében betöltött szerepét; felhívja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy ennek érdekében hozzanak létre mechanizmusokat a civil társadalmi szervezetekkel folytatandó rendszeres párbeszéd céljából;

| 6. | felhívja az Uniót és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a decentralizált együttműködést mint a 2015 utáni fejlesztési keret megvalósításának egyik eszközét; ennek céljából felhívja a Bizottságot, hogy tegye a decentralizációt alapvető finanszírozási ágazattá külső segélyeket finanszírozó eszközeinek vonatkozásában; felhívja az uniós tagállamokat, hogy fejlesztési programjaikban tulajdonítsanak megfelelő szerepet a decentralizációnak, és hangolják össze fellépéseiket a Bizottság, a többi tagállam és az AKCS-országok, valamint a regionális szervezetek tevékenységével; |
| --- | --- |

6.

felhívja az Uniót és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a decentralizált együttműködést mint a 2015 utáni fejlesztési keret megvalósításának egyik eszközét; ennek céljából felhívja a Bizottságot, hogy tegye a decentralizációt alapvető finanszírozási ágazattá külső segélyeket finanszírozó eszközeinek vonatkozásában; felhívja az uniós tagállamokat, hogy fejlesztési programjaikban tulajdonítsanak megfelelő szerepet a decentralizációnak, és hangolják össze fellépéseiket a Bizottság, a többi tagállam és az AKCS-országok, valamint a regionális szervezetek tevékenységével;

| 7. | hangsúlyozza az Afrikai Uniónak, különösen az AMCOD-nak a decentralizációs politikák kidolgozásában betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza az Afrikai Uniónak, különösen az AMCOD-nak a decentralizációs politikák kidolgozásában betöltött fontos szerepét;

| 8. | elismeri, hogy a helyi önkormányzatok közötti koordinációs struktúrák alapvető szerepet játszanak a helyi képességfejlesztés technikai és módszertani támogatásában azáltal, hogy elősegítik az ismeretek megosztását a decentralizáció folyamatának támogatása és az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezek emellett megfelelő fórumot jelentenek a politikai párbeszédhez és a helyi önkormányzatok hangjának a kormányzás minden szintjén való meghallgatásához; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a helyi önkormányzatok közötti koordinációs struktúrák alapvető szerepet játszanak a helyi képességfejlesztés technikai és módszertani támogatásában azáltal, hogy elősegítik az ismeretek megosztását a decentralizáció folyamatának támogatása és az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezek emellett megfelelő fórumot jelentenek a politikai párbeszédhez és a helyi önkormányzatok hangjának a kormányzás minden szintjén való meghallgatásához;

| 9. | sürgeti az EU-t és az AKCS-államokat, hogy tegyenek intézkedéseket a nők, a helyi kultúrák, a bennszülött népek és a kisebbségek részvételének a megerősítésére, többek között az említett csoportok helyi és regionális fejlesztésben és beruházástervezésben való részvételi lehetőségeinek megerősítése útján, és ösztönzi a döntéshozatali eljárás számára a helyi konzultációs platformok létrehozását; |
| --- | --- |

9.

sürgeti az EU-t és az AKCS-államokat, hogy tegyenek intézkedéseket a nők, a helyi kultúrák, a bennszülött népek és a kisebbségek részvételének a megerősítésére, többek között az említett csoportok helyi és regionális fejlesztésben és beruházástervezésben való részvételi lehetőségeinek megerősítése útján, és ösztönzi a döntéshozatali eljárás számára a helyi konzultációs platformok létrehozását;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a helyes, átlátható és elszámoltatható kormányzás szavatolása érdekében biztosítani kell a civil társadalmi szervezetek, a helyi önkormányzatok és a nemzeti hatóságok széles körű bevonását; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a helyes, átlátható és elszámoltatható kormányzás szavatolása érdekében biztosítani kell a civil társadalmi szervezetek, a helyi önkormányzatok és a nemzeti hatóságok széles körű bevonását;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a hatékony decentralizációs folyamat megköveteli a közszféra reformját, úgymint a hatáskörök, a tisztségek és a források átruházását, valamint a politikai szereplők pluralizmusát és a polgárok közvetlen és képviselőik útján történő aktív részvételét a részvételen alapuló tervezésben és költségvetés-tervezésben; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a hatékony decentralizációs folyamat megköveteli a közszféra reformját, úgymint a hatáskörök, a tisztségek és a források átruházását, valamint a politikai szereplők pluralizmusát és a polgárok közvetlen és képviselőik útján történő aktív részvételét a részvételen alapuló tervezésben és költségvetés-tervezésben;

| 12. | felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el intézkedéseket az erősebb igazságügyi igazgatás előmozdítása érdekében, amelynek az adóhatóságokkal együtt mechanizmusokkal kell rendelkeznie a korrupció elleni fellépéshez (elegendő finanszírozás, csalás elleni mechanizmusok és hatóságok stb.); |
| --- | --- |

12.

felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el intézkedéseket az erősebb igazságügyi igazgatás előmozdítása érdekében, amelynek az adóhatóságokkal együtt mechanizmusokkal kell rendelkeznie a korrupció elleni fellépéshez (elegendő finanszírozás, csalás elleni mechanizmusok és hatóságok stb.);

| 13. | hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani a lakossági részvétel állampolgári nevelés útján történő erősítésének módjait annak érdekében, hogy – a jó kormányzás alapfeltételeként – valamennyi polgárban tudatosítsák jogaikat és kötelezettségeiket; partnerségi megállapodások létrehozására szólít fel az uniós és az AKCS-országok helyi önkormányzatai között az olyan területeken, mint a képzés és a humánerőforrás-kapacitás, technikai és módszertani támogatást nyújtva a helyi képességek fejlesztéséhez, valamint elősegítve a know-how megosztását; rámutat az egész életen át tartó tanulás, a formális, nem formális és informális állampolgári nevelés, valamint a kultúrák közötti párbeszéd fontosságára, tekintve, hogy azok eszközöket biztosítanak a polgárok számára a helyi kormányzásban való részvételhez és egy élénk civil társadalmi szektor kiépítéséhez; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani a lakossági részvétel állampolgári nevelés útján történő erősítésének módjait annak érdekében, hogy – a jó kormányzás alapfeltételeként – valamennyi polgárban tudatosítsák jogaikat és kötelezettségeiket; partnerségi megállapodások létrehozására szólít fel az uniós és az AKCS-országok helyi önkormányzatai között az olyan területeken, mint a képzés és a humánerőforrás-kapacitás, technikai és módszertani támogatást nyújtva a helyi képességek fejlesztéséhez, valamint elősegítve a know-how megosztását; rámutat az egész életen át tartó tanulás, a formális, nem formális és informális állampolgári nevelés, valamint a kultúrák közötti párbeszéd fontosságára, tekintve, hogy azok eszközöket biztosítanak a polgárok számára a helyi kormányzásban való részvételhez és egy élénk civil társadalmi szektor kiépítéséhez;

| 14. | emlékeztet arra, hogy biztosítani kell a véleménynyilvánítás szabadságát és a tömegtájékoztatás szabadságát, közösségüktől és csoportjaiktól függetlenül lehetővé téve valamennyi polgár számára a helyi kormányzásban való szabad, méltányos és nyitott lakossági részvételt; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy biztosítani kell a véleménynyilvánítás szabadságát és a tömegtájékoztatás szabadságát, közösségüktől és csoportjaiktól függetlenül lehetővé téve valamennyi polgár számára a helyi kormányzásban való szabad, méltányos és nyitott lakossági részvételt;

| 15. | felhív rendszeres, átlátható, szabad és tisztességes választások megtartására a képviseleten alapuló helyi szervek jogszerű felhatalmazásának intézményesítése és a hatóságok demokratikus átalakulása, valamint az alulról építkező demokrácia jobb megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhív rendszeres, átlátható, szabad és tisztességes választások megtartására a képviseleten alapuló helyi szervek jogszerű felhatalmazásának intézményesítése és a hatóságok demokratikus átalakulása, valamint az alulról építkező demokrácia jobb megvalósítása érdekében;

| 16. | sürgeti a nemzeti hatóságokat, hogy biztosítsák a nemzeti költségvetési források méltányos arányú átcsoportosítását a decentralizált egységekhez, az alrégiókhoz, városokhoz és településekhez; e célból hangsúlyozza, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a közjavakkal való megfelelő gazdálkodásra irányuló kapacitások, valamint a decentralizált egységek pénzügyi és költségvetési kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy minőségi közszolgáltatásokat tudjanak nyújtani, továbbá biztosítani tudják az esélyegyenlőséget és a társadalmi kohézió megteremtését; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az innovatív finanszírozási források igénybevételét a decentralizált együttműködéshez, különös tekintettel a kölcsönöket és adományokat ötvöző, a decentralizált egységek egyedi szükségleteihez szabott eszközökre; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a nemzeti hatóságokat, hogy biztosítsák a nemzeti költségvetési források méltányos arányú átcsoportosítását a decentralizált egységekhez, az alrégiókhoz, városokhoz és településekhez; e célból hangsúlyozza, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a közjavakkal való megfelelő gazdálkodásra irányuló kapacitások, valamint a decentralizált egységek pénzügyi és költségvetési kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy minőségi közszolgáltatásokat tudjanak nyújtani, továbbá biztosítani tudják az esélyegyenlőséget és a társadalmi kohézió megteremtését; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az innovatív finanszírozási források igénybevételét a decentralizált együttműködéshez, különös tekintettel a kölcsönöket és adományokat ötvöző, a decentralizált egységek egyedi szükségleteihez szabott eszközökre;

| 17. | hangsúlyozza annak kiemelkedő fontosságát, hogy az adóból származó pénzügyi erőforrások mozgósítása nagyobb figyelmet kapjon mind nemzeti, mind helyi szinten a fejlődő országokban; örömmel fogadja a helyi pénzügyekkel foglalkozó megfigyelőközpontok fokozatos felállítását; úgy véli, hogy ezek a megfigyelőközpontok nagyobb támogatást érdemelnek az Európai Unió részéről; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza annak kiemelkedő fontosságát, hogy az adóból származó pénzügyi erőforrások mozgósítása nagyobb figyelmet kapjon mind nemzeti, mind helyi szinten a fejlődő országokban; örömmel fogadja a helyi pénzügyekkel foglalkozó megfigyelőközpontok fokozatos felállítását; úgy véli, hogy ezek a megfigyelőközpontok nagyobb támogatást érdemelnek az Európai Unió részéről;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a decentralizáció a korrupció elleni küzdelem hatékony eszköze lehet minden szinten, beleértve a multinacionális vállalatoktól eredő korrupció elleni fellépést is; felhívja az uniós és az AKCS-országokat, valamint a regionális szerveket, hogy tekintsék prioritásnak a kormányzás azon gyenge pontjainak azonosítását, amelyek miatt a decentralizáció korrupciót, többek között adókijátszást és jogellenes pénzmozgásokat eredményezhet, és tegyenek hathatós intézkedéseket a negatív következmények megelőzése érdekében; kéri ezért az ellenőrzési kapacitások megfelelő támogatását és a jogállamiság megerősítését az említett súlyos problémák leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a decentralizáció a korrupció elleni küzdelem hatékony eszköze lehet minden szinten, beleértve a multinacionális vállalatoktól eredő korrupció elleni fellépést is; felhívja az uniós és az AKCS-országokat, valamint a regionális szerveket, hogy tekintsék prioritásnak a kormányzás azon gyenge pontjainak azonosítását, amelyek miatt a decentralizáció korrupciót, többek között adókijátszást és jogellenes pénzmozgásokat eredményezhet, és tegyenek hathatós intézkedéseket a negatív következmények megelőzése érdekében; kéri ezért az ellenőrzési kapacitások megfelelő támogatását és a jogállamiság megerősítését az említett súlyos problémák leküzdése érdekében;

| 19. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a decentralizációt az olyan kérdések megoldása érdekében, mint a hulladékgazdálkodás és a városi szegénység, a társadalmi kirekesztés orvoslása, az egyenlőtlenségek csökkentése, a polgárok szerepvállalásának erősítése, a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdése, az innovatív infrastruktúra tervezése, a szolgáltatásnyújtás, a földgazdálkodás, a természeti csapások kockázatainak csökkentése és az energiafelhasználás stb.; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a decentralizációt az olyan kérdések megoldása érdekében, mint a hulladékgazdálkodás és a városi szegénység, a társadalmi kirekesztés orvoslása, az egyenlőtlenségek csökkentése, a polgárok szerepvállalásának erősítése, a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdése, az innovatív infrastruktúra tervezése, a szolgáltatásnyújtás, a földgazdálkodás, a természeti csapások kockázatainak csökkentése és az energiafelhasználás stb.;

| 20. | üdvözli az AKCS- és az uniós városok mozgósítását és a lakhatásról és a fenntartható városi fejlődésről szóló ENSZ-konferencia (Habitat III) előkészítésébe való bevonását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az AKCS- és az uniós városok mozgósítását és a lakhatásról és a fenntartható városi fejlődésről szóló ENSZ-konferencia (Habitat III) előkészítésébe való bevonását;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás veszélyezteti a szegénység csökkentését, és – mivel elsősorban a helyi közösségeket érinti – komoly problémát jelent a helyi hatóságok számára; felhívja az uniós és az AKCS-országokat és a regionális szerveket annak biztosítására, hogy a decentralizált szerveket teljes körűen bevonják a párizsi éghajlatügyi megállapodás végrehajtásába; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás veszélyezteti a szegénység csökkentését, és – mivel elsősorban a helyi közösségeket érinti – komoly problémát jelent a helyi hatóságok számára; felhívja az uniós és az AKCS-országokat és a regionális szerveket annak biztosítására, hogy a decentralizált szerveket teljes körűen bevonják a párizsi éghajlatügyi megállapodás végrehajtásába;

| 22. | felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsák elő a szubszidiaritás elvének alkalmazását a nemzeti és a decentralizált egységek között, valamint a méltányosság elvének alkalmazását annak érdekében, hogy hatékonyabban tudjanak fellépni helyi szinten; |
| --- | --- |

22.

felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsák elő a szubszidiaritás elvének alkalmazását a nemzeti és a decentralizált egységek között, valamint a méltányosság elvének alkalmazását annak érdekében, hogy hatékonyabban tudjanak fellépni helyi szinten;

| 23. | elismeri a valamennyi ország számára egységesített decentralizációs modell észszerűtlenségét, és kéri a kultúrák, a hagyományok és az eredendő emberi találékonyság tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

23.

elismeri a valamennyi ország számára egységesített decentralizációs modell észszerűtlenségét, és kéri a kultúrák, a hagyományok és az eredendő emberi találékonyság tiszteletben tartását;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a jó kormányzást helyi szinten elő kell mozdítani az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a részvétel és a válaszadó képesség elvének előmozdítása révén, valamint biztosítva a jogállamiság, illetve az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a jó kormányzást helyi szinten elő kell mozdítani az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a részvétel és a válaszadó képesség elvének előmozdítása révén, valamint biztosítva a jogállamiság, illetve az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| 25. | rámutat arra, hogy az ikt-t lehetőség szerint be kell építeni a helyi kormányzásba, és kezdeményezéseket kell tenni a digitális jártasság, valamint a technológiához és az internethez való hozzáférés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy az ikt-t lehetőség szerint be kell építeni a helyi kormányzásba, és kezdeményezéseket kell tenni a digitális jártasság, valamint a technológiához és az internethez való hozzáférés előmozdítása érdekében;

| 26. | elismeri, hogy a helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a radikalizálódással és terrorizmussal szembeni küzdelem terén; felhívja az uniós és az AKCS-országokat és a regionális szerveket annak biztosítására, hogy a helyi hatóságok központi szerepet játszhassanak a közösségek közötti integráció előmozdításában, valamint a radikalizálódás és a marginalizáció egyéb formáinak megelőzésében; olyan mechanizmus létrehozását szorgalmazza, amely lehetővé teszi az e területtel kapcsolatos know-how-nak az EU és az AKCS-országok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy a helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a radikalizálódással és terrorizmussal szembeni küzdelem terén; felhívja az uniós és az AKCS-országokat és a regionális szerveket annak biztosítására, hogy a helyi hatóságok központi szerepet játszhassanak a közösségek közötti integráció előmozdításában, valamint a radikalizálódás és a marginalizáció egyéb formáinak megelőzésében; olyan mechanizmus létrehozását szorgalmazza, amely lehetővé teszi az e területtel kapcsolatos know-how-nak az EU és az AKCS-országok közötti cseréjét;

| 27. | rámutat arra, hogy a helyi kormányzás kulcsszerepet tölt be a konfliktus utáni megbékélés vonatkozásában, mivel a helyi önkormányzatok az elsők, amelyek lehetővé teszik az állam helyi szintű jelenlétének helyreállítását és a helyi körülményeknek való hatékonyabb megfelelést, valamint a konfliktus megelőzését a különböző csoportok közötti feszültségek kezelése, a képviselet és a részvétel fokozása, továbbá a szolgáltatásnyújtás javítása révén; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy a helyi kormányzás kulcsszerepet tölt be a konfliktus utáni megbékélés vonatkozásában, mivel a helyi önkormányzatok az elsők, amelyek lehetővé teszik az állam helyi szintű jelenlétének helyreállítását és a helyi körülményeknek való hatékonyabb megfelelést, valamint a konfliktus megelőzését a különböző csoportok közötti feszültségek kezelése, a képviselet és a részvétel fokozása, továbbá a szolgáltatásnyújtás javítása révén;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nőket, a fiatalokat, a fogyatékos és a legkiszolgáltatottabb személyeket, továbbá kulturális és társadalmi-gazdasági hátterüktől függetlenül valamennyi személyt be kell vonni a politikai és a közigazgatási döntéshozatali eljárásba, és lehetővé kell tenni a kormányzat valamennyi – különösen a helyi – szintjén való teljes körű részvételüket és képviseletüket; felhív a nemek közötti egyenlőség elvének paritásos alapon történő végrehajtására; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a nőket, a fiatalokat, a fogyatékos és a legkiszolgáltatottabb személyeket, továbbá kulturális és társadalmi-gazdasági hátterüktől függetlenül valamennyi személyt be kell vonni a politikai és a közigazgatási döntéshozatali eljárásba, és lehetővé kell tenni a kormányzat valamennyi – különösen a helyi – szintjén való teljes körű részvételüket és képviseletüket; felhív a nemek közötti egyenlőség elvének paritásos alapon történő végrehajtására;

| 29. | kitart amellett, hogy a decentralizációnak alkalomként kell szolgálnia a nemek közötti egyenlőtlenség kezelésére és a nők politikai és gazdasági döntéshozatalon belüli képviseletének és láthatóságának javítására; |
| --- | --- |

29.

kitart amellett, hogy a decentralizációnak alkalomként kell szolgálnia a nemek közötti egyenlőtlenség kezelésére és a nők politikai és gazdasági döntéshozatalon belüli képviseletének és láthatóságának javítására;

| 30. | úgy véli, hogy a decentralizációnak lehetővé kell tennie és meg kell könnyítenie a fiatalok helyi kormányzásban való részvételét, és a fiataloknak képviseltetniük kell magukat a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a decentralizációnak lehetővé kell tennie és meg kell könnyítenie a fiatalok helyi kormányzásban való részvételét, és a fiataloknak képviseltetniük kell magukat a döntéshozatalban;

| 31. | sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy számolják fel az államigazgatásban fennálló párhuzamosságokat és kerüljék el a helyi, illetve a regionális kormányzat közötti hatásköri átfedéseket; |
| --- | --- |

31.

sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy számolják fel az államigazgatásban fennálló párhuzamosságokat és kerüljék el a helyi, illetve a regionális kormányzat közötti hatásköri átfedéseket;

| 32. | rámutat arra, hogy erősíteni kell az e-kormányzatot és az új technológiákból adódó csatornákat, hogy ezáltal átláthatóbbá váljon a közigazgatás és meg lehessen előzni a visszaélések valamennyi formáját, elősegítve a polgárok hozzáférését és biztosítva az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy erősíteni kell az e-kormányzatot és az új technológiákból adódó csatornákat, hogy ezáltal átláthatóbbá váljon a közigazgatás és meg lehessen előzni a visszaélések valamennyi formáját, elősegítve a polgárok hozzáférését és biztosítva az elszámoltathatóságot;

| 33. | fokozott együttműködésre szólít fel az AKCS-országok és az uniós tagállamok, valamint az AKCS-országok regionális szervezetei, mint az AU, a CARICOM és a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma között a korrupció elleni küzdelem és a pazarlás megfékezése érdekében a decentralizált egységeknek nyújtott források felügyeleti mechanizmusainak létrehozásában és kapacitásának erősítésében; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az illegális pénzmozgásokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és a nemzetközi vállalatokra egyenlő versenyfeltételek vonatkozzanak az adózás terén; |
| --- | --- |

33.

fokozott együttműködésre szólít fel az AKCS-országok és az uniós tagállamok, valamint az AKCS-országok regionális szervezetei, mint az AU, a CARICOM és a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma között a korrupció elleni küzdelem és a pazarlás megfékezése érdekében a decentralizált egységeknek nyújtott források felügyeleti mechanizmusainak létrehozásában és kapacitásának erősítésében; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az illegális pénzmozgásokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és a nemzetközi vállalatokra egyenlő versenyfeltételek vonatkozzanak az adózás terén;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az AKCS–EU együttműködés keretében valódi politikai párbeszédet kell folytatni a helyi hatóságok körében, ami lehetővé teszi a folyamatban lévő előrehaladás, a nehézségek és a támogatáshatékonyság megerősítésével kapcsolatos kilátások értékelését helyi szinten; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az AKCS–EU együttműködés keretében valódi politikai párbeszédet kell folytatni a helyi hatóságok körében, ami lehetővé teszi a folyamatban lévő előrehaladás, a nehézségek és a támogatáshatékonyság megerősítésével kapcsolatos kilátások értékelését helyi szinten;

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az AKCS-államok regionális szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

35.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az AKCS-államok regionális szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (7)

Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (2),

| — | tekintettel „A gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek): problémák és kilátások” című 2004. február 19-i állásfoglalására (3), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló 2006. november 23-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról szóló 2009. április 9-i állásfoglalására (5), valamint a „Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések” című, 2013. június 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek): problémák és kilátások” című 2004. február 19-i állásfoglalására (3), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló 2006. november 23-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról szóló 2009. április 9-i állásfoglalására (5), valamint a „Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések” című, 2013. június 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az AKCS-országokban történő fenntartható fejlődésért folyó és az Unióval való együttműködésben megvalósuló regionális integrációról és vámügyi modernizációról szóló, 2014. március 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országokban történő fenntartható fejlődésért folyó és az Unióval való együttműködésben megvalósuló regionális integrációról és vámügyi modernizációról szóló, 2014. március 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés: A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012) 22 final), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés: A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012) 22 final),

| — | tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című 2015. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2015)44 final), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című 2015. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2015)44 final),

| — | tekintettel 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendnek az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” címmel 2015 szeptemberében elfogadott végleges dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendnek az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” címmel 2015 szeptemberében elfogadott végleges dokumentumára,

| — | tekintettel a július 13–16-án Addisz-Abebában megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a július 13–16-án Addisz-Abebában megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciára,

| — | tekintettel az ENSZ Afrikai Gazdasági Bizottságának (UNECA) az Afrikán belüli kereskedelem fellendítéséről szóló 2012. évi cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Afrikai Gazdasági Bizottságának (UNECA) az Afrikán belüli kereskedelem fellendítéséről szóló 2012. évi cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezet (OAU) által 1963. május 25-én Addisz-Abebában elfogadott chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezet (OAU) által 1963. május 25-én Addisz-Abebában elfogadott chartára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 2000. július 11-én Loméban (Togo) elfogadott alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 2000. július 11-én Loméban (Togo) elfogadott alapokmányára,

| — | tekintettel a kampalai háromoldalú csúcstalálkozónak a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piac (COMESA), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) közötti szabadkereskedelmi térség létrehozásáról szóló, 2008. október 22-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kampalai háromoldalú csúcstalálkozónak a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piac (COMESA), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) közötti szabadkereskedelmi térség létrehozásáról szóló, 2008. október 22-i határozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Gazdasági Közösséget létrehozó, 1991. június 3-i Abujai Szerződésre és különösen annak 6. és 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Gazdasági Közösséget létrehozó, 1991. június 3-i Abujai Szerződésre és különösen annak 6. és 88. cikkére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének Addisz-Abebában, 2012. január 23. és 30. között megtartott 18. ülésszakának határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének Addisz-Abebában, 2012. január 23. és 30. között megtartott 18. ülésszakának határozatára,

| — | tekintettel az Afrika gazdasági fejlesztésére vonatkozóan 1980-ban és 2012-ben Lagosban elfogadott cselekvési tervekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika gazdasági fejlesztésére vonatkozóan 1980-ban és 2012-ben Lagosban elfogadott cselekvési tervekre,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 50. évfordulóján, 2013 májusában Addisz-Abebában elindított és az Afrikai Unió Közgyűlésének 24. rendes ülésszakán, 2015. január 31-én Addisz-Abebában elfogadott, 2063-ig szóló menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 50. évfordulóján, 2013 májusában Addisz-Abebában elindított és az Afrikai Unió Közgyűlésének 24. rendes ülésszakán, 2015. január 31-én Addisz-Abebában elfogadott, 2063-ig szóló menetrendre,

| — | tekintettel az Afrikai Unió államfőinek 2014. január 30–31-én megtartott 22. csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió államfőinek 2014. január 30–31-én megtartott 22. csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel a 2015. június 6. és 10. között Sharm el-Sheikhben megtartott harmadik háromoldalú csúcstalálkozó határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. június 6. és 10. között Sharm el-Sheikhben megtartott harmadik háromoldalú csúcstalálkozó határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ 2013. évi Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) az Afrikán belüli kereskedelemről – a magánszektor dinamizmusának felszabadításáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2013. évi Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) az Afrikán belüli kereskedelemről – a magánszektor dinamizmusának felszabadításáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a Világgazdasági Fórum Afrika versenyképességéről szóló 2015. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világgazdasági Fórum Afrika versenyképességéről szóló 2015. évi jelentésére,

| A. | mivel az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozása az Afrikai Unió 2012-ben Addisz-Abebában ülésező államfőinek politikai akaratát fejezi ki; |
| --- | --- |

A.

mivel az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozása az Afrikai Unió 2012-ben Addisz-Abebában ülésező államfőinek politikai akaratát fejezi ki;

| B. | mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térséget az Afrikai Unió 2063-ig szóló menetrendjében az afrikai közös piac létrehozására és az Afrikai Gazdasági Közösség megvalósítására vonatkozóan az Abujai Szerződésben és az Afrikai Unió alapokmányában megfogalmazott végső cél felé vezető út fontos mérföldköveként értékelik; |
| --- | --- |

B.

mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térséget az Afrikai Unió 2063-ig szóló menetrendjében az afrikai közös piac létrehozására és az Afrikai Gazdasági Közösség megvalósítására vonatkozóan az Abujai Szerződésben és az Afrikai Unió alapokmányában megfogalmazott végső cél felé vezető út fontos mérföldköveként értékelik;

| C. | mivel Afrika világkereskedelmi részesedése igen alacsony (kb. 3 %), és az afrikai kontinens legkevésbé saját magával kereskedik, a kontinensen belüli kereskedelem ugyanis az afrikai kereskedelemnek mindössze mintegy 12 %-át teszi ki, míg ugyanez az arány Ázsiában 55 % és Európában több mint 70 %; |
| --- | --- |

C.

mivel Afrika világkereskedelmi részesedése igen alacsony (kb. 3 %), és az afrikai kontinens legkevésbé saját magával kereskedik, a kontinensen belüli kereskedelem ugyanis az afrikai kereskedelemnek mindössze mintegy 12 %-át teszi ki, míg ugyanez az arány Ázsiában 55 % és Európában több mint 70 %;

| D. | mivel az Afrikai Unió 2015 júniusában hivatalosan is megkezdte a kontinentális szabadkereskedelmi térség 2017-ig történő létrehozására irányuló tárgyalásokat, amelyet majd az Afrikai Vámunió 2019-ig történő létrehozása követ; |
| --- | --- |

D.

mivel az Afrikai Unió 2015 júniusában hivatalosan is megkezdte a kontinentális szabadkereskedelmi térség 2017-ig történő létrehozására irányuló tárgyalásokat, amelyet majd az Afrikai Vámunió 2019-ig történő létrehozása követ;

| E. | mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térség előmozdítja az Afrikán belüli gazdasági, kereskedelmi és kulturális kapcsolatokat, és növeli a kínálati kapacitást, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok közötti és az Európai Unióval kapcsolatos versenyképességet; |
| --- | --- |

E.

mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térség előmozdítja az Afrikán belüli gazdasági, kereskedelmi és kulturális kapcsolatokat, és növeli a kínálati kapacitást, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok közötti és az Európai Unióval kapcsolatos versenyképességet;

| F. | mivel az Afrikán belüli kereskedelem fellendítése valamennyi afrikai számára előnyös kell, hogy legyen, és segít majd Afrikának a globális kereskedelmi rendszerek szerves részévé válni; |
| --- | --- |

F.

mivel az Afrikán belüli kereskedelem fellendítése valamennyi afrikai számára előnyös kell, hogy legyen, és segít majd Afrikának a globális kereskedelmi rendszerek szerves részévé válni;

| G. | mivel a fejlődésorientált regionalizmus kedvező tovagyűrűző hatásokat fejthet ki a béke, a biztonság és a politikai stabilitás Afrikában történő előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlődésorientált regionalizmus kedvező tovagyűrűző hatásokat fejthet ki a béke, a biztonság és a politikai stabilitás Afrikában történő előmozdítása tekintetében;

| H. | mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásához az afrikai országok többsége által többoldalú, regionális és kétoldalú szinten tett sok különféle kereskedelmi kötelezettségvállalás összehangolására van szükség; |
| --- | --- |

H.

mivel a kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásához az afrikai országok többsége által többoldalú, regionális és kétoldalú szinten tett sok különféle kereskedelmi kötelezettségvállalás összehangolására van szükség;

| I. | mivel a belföldi kínálat, illetve az áruk és szolgáltatások iránti kereslet strukturális meg nem felelése miatt túl gyakran kell a költséges behozatalhoz folyamodni; |
| --- | --- |

I.

mivel a belföldi kínálat, illetve az áruk és szolgáltatások iránti kereslet strukturális meg nem felelése miatt túl gyakran kell a költséges behozatalhoz folyamodni;

| J. | mivel gyakran egyazon nép által lakott országok folytatnak határon átnyúló kereskedelmet, ez a jelentős forgalom azonban nem számít bele az afrikai államok közötti kereskedelembe; |
| --- | --- |

J.

mivel gyakran egyazon nép által lakott országok folytatnak határon átnyúló kereskedelmet, ez a jelentős forgalom azonban nem számít bele az afrikai államok közötti kereskedelembe;

| K. | mivel ez a párhuzamos gazdaság megkerüli az állami adórendszert, és akadályozza a magánszektor támogatására és fejlesztésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel ez a párhuzamos gazdaság megkerüli az állami adórendszert, és akadályozza a magánszektor támogatására és fejlesztésére irányuló erőfeszítéseket;

| L. | mivel a csalás, a csempészet, az adócsalás és az adómentesség pénzügyi forrásoktól foszt meg olyan államokat, amelyeket eleve a kereskedelmi liberalizáció miatti vámcsökkentés sújt; mivel az afrikai kontinensről hatalmas mennyiségben és illegálisan kiáramló pénzügyi tőke akadályozza a kontinens növekedését és fejlődését; |
| --- | --- |

L.

mivel a csalás, a csempészet, az adócsalás és az adómentesség pénzügyi forrásoktól foszt meg olyan államokat, amelyeket eleve a kereskedelmi liberalizáció miatti vámcsökkentés sújt; mivel az afrikai kontinensről hatalmas mennyiségben és illegálisan kiáramló pénzügyi tőke akadályozza a kontinens növekedését és fejlődését;

| M. | tekintettel a multiplikátorhatással rendelkező, jelentős integrációs projektek hozzáadott értékére, ideértve például a Csád-tó kiszáradása elleni programokat, a Kivu-tóból való metángáz-kitermelést, illetve a KDK-ban a Kongó-medence és az Inga-vízesés vízenergia-potenciáljának kiaknázását; |
| --- | --- |

M.

tekintettel a multiplikátorhatással rendelkező, jelentős integrációs projektek hozzáadott értékére, ideértve például a Csád-tó kiszáradása elleni programokat, a Kivu-tóból való metángáz-kitermelést, illetve a KDK-ban a Kongó-medence és az Inga-vízesés vízenergia-potenciáljának kiaknázását;

| 1. | megállapítja, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek adott esetben 54 afrikai ország lesz a tagja, amelyek halmozott GDP-je 1,2 trillió amerikai dollár, 2050-re több mint egymilliárd fős piaca lesz, és évente 35 milliárd amerikai dollárral fogja növelni az Afrikán belüli kereskedelmet; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek adott esetben 54 afrikai ország lesz a tagja, amelyek halmozott GDP-je 1,2 trillió amerikai dollár, 2050-re több mint egymilliárd fős piaca lesz, és évente 35 milliárd amerikai dollárral fogja növelni az Afrikán belüli kereskedelmet;

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az afrikai kereskedelmi mozgásoknak csak 12 %-a belső kereskedelem, és kitart amellett, hogy a tarifális és a nem vámjellegű akadályok megszüntetése és az afrikai piac jelenlegi széttöredezettségének kezelése útján ösztönözni kell a kontinensen belüli kereskedelmet; emlékeztet arra, hogy a fokozottabb kereskedelmi mozgásoknak rövid és középtávon hozzá kell járulniuk az afrikai GDP várhatóan 4,5–5 %-kal történő növeléséhez; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az afrikai kereskedelmi mozgásoknak csak 12 %-a belső kereskedelem, és kitart amellett, hogy a tarifális és a nem vámjellegű akadályok megszüntetése és az afrikai piac jelenlegi széttöredezettségének kezelése útján ösztönözni kell a kontinensen belüli kereskedelmet; emlékeztet arra, hogy a fokozottabb kereskedelmi mozgásoknak rövid és középtávon hozzá kell járulniuk az afrikai GDP várhatóan 4,5–5 %-kal történő növeléséhez;

| 3. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell az afrikai regionális integrációs folyamatokat, hogy ellenállóvá váljon a gazdasági élet, és a kontinens gazdaságai megóvhatók legyenek a külső sokkhatásoktól; úgy ítéli meg, hogy a regionális kereskedelem útján bekövetkező és részben az együttműködésnek és a dél–dél technológiatranszfernek köszönhető, említett növekedést arra kell felhasználni, hogy az erőforrásokat megfelelőbb módon osszák el újra, és mérsékeljék az afrikai kontinens fejlődési egyenlőtlenségeit; ennek érdekében kitart amellett, hogy az állampolgárokat és más érdekelt feleket őszinte és nyílt megbeszélésekbe kell bevonni, hogy a nemzeti közpolitikai érdekek előmozdítását illetően konszenzust érjenek el a követendő stratégiáról; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell az afrikai regionális integrációs folyamatokat, hogy ellenállóvá váljon a gazdasági élet, és a kontinens gazdaságai megóvhatók legyenek a külső sokkhatásoktól; úgy ítéli meg, hogy a regionális kereskedelem útján bekövetkező és részben az együttműködésnek és a dél–dél technológiatranszfernek köszönhető, említett növekedést arra kell felhasználni, hogy az erőforrásokat megfelelőbb módon osszák el újra, és mérsékeljék az afrikai kontinens fejlődési egyenlőtlenségeit; ennek érdekében kitart amellett, hogy az állampolgárokat és más érdekelt feleket őszinte és nyílt megbeszélésekbe kell bevonni, hogy a nemzeti közpolitikai érdekek előmozdítását illetően konszenzust érjenek el a követendő stratégiáról;

| 4. | rámutat arra, hogy a kereskedelem liberalizálása és a szegénység csökkentése között semmiképpen sem automatikus az összefüggés, és hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség csak akkor járul hozzá fenntartható módon az afrikaiak jobb életminőségéhez, ha ambiciózus fejlesztéspolitikával társul, máskülönben a kontinens mélyen gyökerező egyenlőtlenségei továbbra sem oldódnak meg; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a kereskedelem liberalizálása és a szegénység csökkentése között semmiképpen sem automatikus az összefüggés, és hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség csak akkor járul hozzá fenntartható módon az afrikaiak jobb életminőségéhez, ha ambiciózus fejlesztéspolitikával társul, máskülönben a kontinens mélyen gyökerező egyenlőtlenségei továbbra sem oldódnak meg;

| 5. | véleménye szerint a kontinentális szabadkereskedelmi térséget fokozatosan kell megvalósítani, a különféle már meglévő szabadkereskedelmi övezetek és gazdasági közösségek társulásával, konkrétan az SADC, a COMESA és az EAC közötti háromoldalú megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a kontinentális szabadkereskedelmi térséget fokozatosan kell megvalósítani, a különféle már meglévő szabadkereskedelmi övezetek és gazdasági közösségek társulásával, konkrétan az SADC, a COMESA és az EAC közötti háromoldalú megállapodás megkötésével;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy kedvező nemzetközi környezetre is szükség van az Afrikán belüli regionális gazdasági integrációs folyamat kiteljesítéséhez, és ennek keretében Afrikának nagyobb mértékben kell képviseltetnie magát, illetve részt vennie a nemzetközi pénzügyi, kereskedelmi és fejlesztési intézmények döntéshozatalában; felhívja az EU-t, hogy támogassa az afrikai országok ilyen értelmű kéréseit, hogy azok egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a hatályos nemzetközi szabályok globális reformjában; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy kedvező nemzetközi környezetre is szükség van az Afrikán belüli regionális gazdasági integrációs folyamat kiteljesítéséhez, és ennek keretében Afrikának nagyobb mértékben kell képviseltetnie magát, illetve részt vennie a nemzetközi pénzügyi, kereskedelmi és fejlesztési intézmények döntéshozatalában; felhívja az EU-t, hogy támogassa az afrikai országok ilyen értelmű kéréseit, hogy azok egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a hatályos nemzetközi szabályok globális reformjában;

| 7. | felhív a regionális gazdasági közösségek gazdasági fejlesztési és innovációs kapacitásának növelésére, mivel ezek integrációja és tapasztalata kétségtelenül inspirálja majd a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósítását; |
| --- | --- |

7.

felhív a regionális gazdasági közösségek gazdasági fejlesztési és innovációs kapacitásának növelésére, mivel ezek integrációja és tapasztalata kétségtelenül inspirálja majd a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósítását;

| 8. | rámutat arra, hogy Afrika regionális gazdasági közösségei várhatóan különféle nemzetközi kereskedelmi rendszerek – konkrétan a legkevésbé fejlett országok vámmentes és kvótamentes hozzáférése, illetve a legkevésbé fejlett országokon kívüli országokkal létrejött általános vámkedvezményrendszerek vagy kölcsönös szabadkereskedelmi megállapodások – keretében kereskednek a világ többi részével; hangsúlyozza, hogy az afrikai országoknak a meglévő piaci hozzáférési rendszerek helyett egyetlen egységes rendszert kell létrehozniuk, amely összeegyeztethető a kontinentális szabadkereskedelmi térséggel, a regionális integráció és a kereskedelem diverzifikálásának ösztönzése érdekében; mindezek alapján elengedhetetlennek tartja annak biztosítását, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) hozzájáruljanak a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósításához; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy Afrika regionális gazdasági közösségei várhatóan különféle nemzetközi kereskedelmi rendszerek – konkrétan a legkevésbé fejlett országok vámmentes és kvótamentes hozzáférése, illetve a legkevésbé fejlett országokon kívüli országokkal létrejött általános vámkedvezményrendszerek vagy kölcsönös szabadkereskedelmi megállapodások – keretében kereskednek a világ többi részével; hangsúlyozza, hogy az afrikai országoknak a meglévő piaci hozzáférési rendszerek helyett egyetlen egységes rendszert kell létrehozniuk, amely összeegyeztethető a kontinentális szabadkereskedelmi térséggel, a regionális integráció és a kereskedelem diverzifikálásának ösztönzése érdekében; mindezek alapján elengedhetetlennek tartja annak biztosítását, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) hozzájáruljanak a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósításához;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamenteknek és a civil társadalomnak demokratikus felügyeletet kell gyakorolnia, úgy a GPM-ek végrehajtásának ellenőrzése, mint az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának folyamata során; felhív ezért – a részvételi megközelítés keretében és a maximális átláthatóság biztosításának a reményében – a folyamatban lévő munkába való szisztematikus bevonásukra; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamenteknek és a civil társadalomnak demokratikus felügyeletet kell gyakorolnia, úgy a GPM-ek végrehajtásának ellenőrzése, mint az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának folyamata során; felhív ezért – a részvételi megközelítés keretében és a maximális átláthatóság biztosításának a reményében – a folyamatban lévő munkába való szisztematikus bevonásukra;

| 10. | emlékeztet arra, hogy ha a fokozottabb piaci hozzáféréshez nem társul árutermelési és szolgáltatásnyújtási képesség, a gazdaság nem fejlődhet; kéri ezért, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség az afrikai árukínálat és szolgáltatásnyújtás strukturális hiányát – a kérdést prioritásként kezelve – igazítsa a kereslethez, hogy a kereskedelemre ténylegesen hatást lehessen gyakorolni; felhívja emellett az EU-t, hogy a kereskedelemösztönző támogatás útján támogassa a meglévő regionális integrációs kezdeményezéseket – ideértve a kontinentális szabadkereskedelmi térséget is –, mivel ilyen módon előmozdítható a belföldi termelőkapacitás létrehozása vagy fejlesztése, csökkenthetők az Afrikán belüli jövedelemegyenlőtlenségek, és mindez hozzájárulhat a gazdaság diverzifikálásához és a technológiatranszferekhez; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy ha a fokozottabb piaci hozzáféréshez nem társul árutermelési és szolgáltatásnyújtási képesség, a gazdaság nem fejlődhet; kéri ezért, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség az afrikai árukínálat és szolgáltatásnyújtás strukturális hiányát – a kérdést prioritásként kezelve – igazítsa a kereslethez, hogy a kereskedelemre ténylegesen hatást lehessen gyakorolni; felhívja emellett az EU-t, hogy a kereskedelemösztönző támogatás útján támogassa a meglévő regionális integrációs kezdeményezéseket – ideértve a kontinentális szabadkereskedelmi térséget is –, mivel ilyen módon előmozdítható a belföldi termelőkapacitás létrehozása vagy fejlesztése, csökkenthetők az Afrikán belüli jövedelemegyenlőtlenségek, és mindez hozzájárulhat a gazdaság diverzifikálásához és a technológiatranszferekhez;

| 11. | felhívja az afrikai kormányokat, hogy továbbra is fokozzák az Afrikán belüli kereskedelmet a megfelelő kereskedelmi szabályozási keret létrehozásával; hangsúlyozza a nemzeti jogszabályok összehangolásának, a kereskedelmi vonatkozású infrastruktúrába történő beruházásoknak és a kereskedelmi eljárások hatékony egyszerűsítésének a fontosságát; |
| --- | --- |

11.

felhívja az afrikai kormányokat, hogy továbbra is fokozzák az Afrikán belüli kereskedelmet a megfelelő kereskedelmi szabályozási keret létrehozásával; hangsúlyozza a nemzeti jogszabályok összehangolásának, a kereskedelmi vonatkozású infrastruktúrába történő beruházásoknak és a kereskedelmi eljárások hatékony egyszerűsítésének a fontosságát;

| 12. | felhív arra, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség segítsen helyreállítani, egységesíteni és fejleszteni Afrika gazdasági szövetét, hogy ilyen módon fokozható legyen a piaci integráció, az ipari termelés és a versenyképesség, fejleszthető legyen a kereskedelem, infrastrukturális beruházásokra kerüljön sor, és a vásárlóerő megerősítésével fellendüljön a fogyasztás; |
| --- | --- |

12.

felhív arra, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség segítsen helyreállítani, egységesíteni és fejleszteni Afrika gazdasági szövetét, hogy ilyen módon fokozható legyen a piaci integráció, az ipari termelés és a versenyképesség, fejleszthető legyen a kereskedelem, infrastrukturális beruházásokra kerüljön sor, és a vásárlóerő megerősítésével fellendüljön a fogyasztás;

| 13. | hangsúlyozza az innováció szerepét a termelés ösztönzésében, különösen a primer szektorban és annak elosztó hálózatában; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az innováció szerepét a termelés ösztönzésében, különösen a primer szektorban és annak elosztó hálózatában;

| 14. | úgy véli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség a jelentős – pl. a közlekedési és távközlési infrastruktúrával vagy a kontinens villamosításával kapcsolatos – határokon átnyúló projektek végrehajtásának mozgatórugója kell, hogy legyen a szomszédos államok és nagyvárosok közötti jobb kapcsolatok kiépítése és az új fejlesztési lehetőségek ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség a jelentős – pl. a közlekedési és távközlési infrastruktúrával vagy a kontinens villamosításával kapcsolatos – határokon átnyúló projektek végrehajtásának mozgatórugója kell, hogy legyen a szomszédos államok és nagyvárosok közötti jobb kapcsolatok kiépítése és az új fejlesztési lehetőségek ösztönzése érdekében;

| 15. | reméli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség révén Afrika elkezdheti természeti erőforrásainak fenntartható kiaknázását és kezelését, ami a vagyon újraelosztása révén, a kedvező demográfiai fejleményekkel együtt hozzájárulhat a gazdasági növekedéshez és az afrikai országok közötti fejlődésbeli különbségek csökkenéséhez; ebből a célból kéri az afrikai államokat, hogy növeljék az erőforrásokra vonatkozó szerződések, illetve a vállalatok pénzügyi beszámolói és könyvvizsgálata átláthatóságát és elszámoltathatóságát; sürgeti ezért az Uniót, hogy nyújtson nagyobb mértékű támogatást az erőforrásokban gazdag országoknak ahhoz, hogy végre tudják hajtani a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazatban nagyobb átláthatóságot és elszámoltathatóságot előíró, a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben (EITI) foglalt elveket; |
| --- | --- |

15.

reméli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség révén Afrika elkezdheti természeti erőforrásainak fenntartható kiaknázását és kezelését, ami a vagyon újraelosztása révén, a kedvező demográfiai fejleményekkel együtt hozzájárulhat a gazdasági növekedéshez és az afrikai országok közötti fejlődésbeli különbségek csökkenéséhez; ebből a célból kéri az afrikai államokat, hogy növeljék az erőforrásokra vonatkozó szerződések, illetve a vállalatok pénzügyi beszámolói és könyvvizsgálata átláthatóságát és elszámoltathatóságát; sürgeti ezért az Uniót, hogy nyújtson nagyobb mértékű támogatást az erőforrásokban gazdag országoknak ahhoz, hogy végre tudják hajtani a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazatban nagyobb átláthatóságot és elszámoltathatóságot előíró, a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben (EITI) foglalt elveket;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokban – Afrikában is – a munkahelyek 90 %-a a magánszektorhoz köthető; úgy véli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség új lehetőségeket teremthet az afrikai vállalkozások számára azáltal, hogy megteremti a vállalkozói tevékenységhez, a beruházáshoz és a munkahelyteremtéshez szükséges feltételeket és környezetet; sürgeti, hogy fordítsanak különös figyelmet a kkv-kra – a dinamikus és sokféle helyi gazdaság alapjaira –, különösen a kiemelten kezelt növekedési területek létrehozása útján; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokban – Afrikában is – a munkahelyek 90 %-a a magánszektorhoz köthető; úgy véli, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség új lehetőségeket teremthet az afrikai vállalkozások számára azáltal, hogy megteremti a vállalkozói tevékenységhez, a beruházáshoz és a munkahelyteremtéshez szükséges feltételeket és környezetet; sürgeti, hogy fordítsanak különös figyelmet a kkv-kra – a dinamikus és sokféle helyi gazdaság alapjaira –, különösen a kiemelten kezelt növekedési területek létrehozása útján;

| 17. | szorgalmazza olyan gyakorlati szakpolitika végrehajtását, amely adókedvezmények, illetve könyvelő és adótanácsadó szakértők, továbbá akkreditált üzletvezetési konzultációk útján segít a helyi kkv-knak és a fiatalok tulajdonában lévő projekteknek és vállalkozásoknak, hogy vagyon- és munkahelyteremtő kapacitásuk fejlődhessen; |
| --- | --- |

17.

szorgalmazza olyan gyakorlati szakpolitika végrehajtását, amely adókedvezmények, illetve könyvelő és adótanácsadó szakértők, továbbá akkreditált üzletvezetési konzultációk útján segít a helyi kkv-knak és a fiatalok tulajdonában lévő projekteknek és vállalkozásoknak, hogy vagyon- és munkahelyteremtő kapacitásuk fejlődhessen;

| 18. | elismeri, hogy az afrikai országok kritikus fontosságú pénzügyi erőforrásokat veszítenek, amikor rendszeresen adóösztönzőkkel igyekeznek közvetlen külföldi befektetést bevonzani a nyersanyag-kitermelő iparágakba; ennek megfelelően úgy véli, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágakhoz kapcsolódó adópolitikákat felül kell vizsgálni a fogadó országok társadalmi-gazdasági érdekeinek védelme érdekében; sürgeti az EU-t, hogy gondoskodjon az adóztatási jogok méltányos felosztásáról az adózási és beruházási szerződések fejlődő országokkal való megtárgyalása során; ezért felszólítja az EU-t, hogy az ENSZ adóügyi bizottságában készített, a forrásadó kivetési jogát megerősítő adózási modellmegállapodás alapján folytasson tárgyalásokat a fejlődő országokkal adózási megállapodások megkötése céljából; emlékeztet emellett arra, hogy az EU felelőssége, hogy megszüntesse az olyan adózási szabályokat, amelyek lehetővé teszik a transznacionális vállalatok és a magánszemélyek adóelkerülését, valamint hogy segítséget nyújtson a harmadik országoknak a tiltott pénzeszközök visszajuttatásához és az elkövetők bíróság elé állításához; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy az afrikai országok kritikus fontosságú pénzügyi erőforrásokat veszítenek, amikor rendszeresen adóösztönzőkkel igyekeznek közvetlen külföldi befektetést bevonzani a nyersanyag-kitermelő iparágakba; ennek megfelelően úgy véli, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágakhoz kapcsolódó adópolitikákat felül kell vizsgálni a fogadó országok társadalmi-gazdasági érdekeinek védelme érdekében; sürgeti az EU-t, hogy gondoskodjon az adóztatási jogok méltányos felosztásáról az adózási és beruházási szerződések fejlődő országokkal való megtárgyalása során; ezért felszólítja az EU-t, hogy az ENSZ adóügyi bizottságában készített, a forrásadó kivetési jogát megerősítő adózási modellmegállapodás alapján folytasson tárgyalásokat a fejlődő országokkal adózási megállapodások megkötése céljából; emlékeztet emellett arra, hogy az EU felelőssége, hogy megszüntesse az olyan adózási szabályokat, amelyek lehetővé teszik a transznacionális vállalatok és a magánszemélyek adóelkerülését, valamint hogy segítséget nyújtson a harmadik országoknak a tiltott pénzeszközök visszajuttatásához és az elkövetők bíróság elé állításához;

| 19. | nézete szerint a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek nem pusztán az áruk és a szolgáltatások Afrikán belüli kereskedelmét kell fellendítenie, hanem a tőke és a személyek szabad mozgását is; |
| --- | --- |

19.

nézete szerint a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek nem pusztán az áruk és a szolgáltatások Afrikán belüli kereskedelmét kell fellendítenie, hanem a tőke és a személyek szabad mozgását is;

| 20. | gyors és konkrét intézkedésekre szólít fel, amelyek a vámakadályok megszüntetésével ellentételezhetik a költségvetési bevételek csökkenését, illetve megőrizhetik a helyi termelői piacokat; |
| --- | --- |

20.

gyors és konkrét intézkedésekre szólít fel, amelyek a vámakadályok megszüntetésével ellentételezhetik a költségvetési bevételek csökkenését, illetve megőrizhetik a helyi termelői piacokat;

| 21. | hangsúlyozza, hogy Afrikában még mindig túl korlátozott a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés, és hogy e helyzet orvoslása érdekében új és innovatív megoldásokat kell létrehozni a kontinentális szabadkereskedelmi térség keretében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy Afrikában még mindig túl korlátozott a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés, és hogy e helyzet orvoslása érdekében új és innovatív megoldásokat kell létrehozni a kontinentális szabadkereskedelmi térség keretében;

| 22. | meggyőződése, hogy a mezőgazdasági ágazat hatásos támogatója lehet az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának, amennyiben a liberalizációhoz a kistermelők megvédésére alkalmas piaci szabályok társulnak; felhívja ezért az afrikai államokat, hogy tegyenek eleget a nemzeti költségvetéseik legalább 10 %-ának a mezőgazdasági kistermelőknek való juttatására vonatkozóan 2003-ban Maputóban tett kötelezettségvállalásuknak; |
| --- | --- |

22.

meggyőződése, hogy a mezőgazdasági ágazat hatásos támogatója lehet az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának, amennyiben a liberalizációhoz a kistermelők megvédésére alkalmas piaci szabályok társulnak; felhívja ezért az afrikai államokat, hogy tegyenek eleget a nemzeti költségvetéseik legalább 10 %-ának a mezőgazdasági kistermelőknek való juttatására vonatkozóan 2003-ban Maputóban tett kötelezettségvállalásuknak;

| 23. | emlékeztet arra, hogy Afrika GDP-jének 37 %-a a mezőgazdaságból származik, és az afrikai mezőgazdasági termelés több mint 90 %-a kistermelésből származik; szorgalmazza, hogy miután a családi gazdaságok és a kistermelők bebizonyították, hogy agro-ökológiai gyakorlatok alkalmazása útján képesek diverzifikált termékeket előállítani és fenntartható módon bővíteni az élelmiszer-termelést, növelni kell a kistermelők finanszírozását a kontinens élelmiszer-biztonságának megteremtése, illetve a helyi lakosság érdekében a termelésből származó készletek létrehozása céljából; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy Afrika GDP-jének 37 %-a a mezőgazdaságból származik, és az afrikai mezőgazdasági termelés több mint 90 %-a kistermelésből származik; szorgalmazza, hogy miután a családi gazdaságok és a kistermelők bebizonyították, hogy agro-ökológiai gyakorlatok alkalmazása útján képesek diverzifikált termékeket előállítani és fenntartható módon bővíteni az élelmiszer-termelést, növelni kell a kistermelők finanszírozását a kontinens élelmiszer-biztonságának megteremtése, illetve a helyi lakosság érdekében a termelésből származó készletek létrehozása céljából;

| 24. | felhívja az Európai Uniót és az afrikai államokat, hogy közösen fejlesszenek ki egy Afrika mezőgazdasági versenyképességének növelésére irányuló stratégiát, amely a vidékfejlesztési problémákkal, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések akadályaival és a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréssel foglalkozik, hogy ezáltal fellendíthető legyen a mezőgazdasági termékek kontinensen belüli kereskedelme, megvédhető legyen a kistermelők megélhetése és megvalósuljon az élelmiszer-biztonság; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Uniót és az afrikai államokat, hogy közösen fejlesszenek ki egy Afrika mezőgazdasági versenyképességének növelésére irányuló stratégiát, amely a vidékfejlesztési problémákkal, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések akadályaival és a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréssel foglalkozik, hogy ezáltal fellendíthető legyen a mezőgazdasági termékek kontinensen belüli kereskedelme, megvédhető legyen a kistermelők megélhetése és megvalósuljon az élelmiszer-biztonság;

| 25. | felhív a férfiak és a nők oktatására való erőteljesebb összpontosításra és azokra a kezdeményezésekre, amelyek elegendő erőforrást szentelnek a versenyképesség és az exportdiverzifikáció előmozdításához szükséges kreativitás és innováció ösztönzésére; |
| --- | --- |

25.

felhív a férfiak és a nők oktatására való erőteljesebb összpontosításra és azokra a kezdeményezésekre, amelyek elegendő erőforrást szentelnek a versenyképesség és az exportdiverzifikáció előmozdításához szükséges kreativitás és innováció ösztönzésére;

| 26. | szorgalmazza, hogy a javasolt kontinentális szabadkereskedelmi térség építsen az AKCS–EU kapcsolat 40 évének tapasztalataira, vegye át a Cotonoui Megállapodás legfőbb pontjait, és a 2020 utáni időszakra vonatkozó új megállapodásról szóló új tárgyalásokra alapuljon; |
| --- | --- |

26.

szorgalmazza, hogy a javasolt kontinentális szabadkereskedelmi térség építsen az AKCS–EU kapcsolat 40 évének tapasztalataira, vegye át a Cotonoui Megállapodás legfőbb pontjait, és a 2020 utáni időszakra vonatkozó új megállapodásról szóló új tárgyalásokra alapuljon;

| 27. | központi koordinációra ösztönzi az afrikai AKCS-országokat, hogy egységesen léphessenek fel a kereskedelmi partnereikkel – többek között az Európai Unióval – folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

27.

központi koordinációra ösztönzi az afrikai AKCS-országokat, hogy egységesen léphessenek fel a kereskedelmi partnereikkel – többek között az Európai Unióval – folytatott tárgyalások során;

| 28. | felhívja az Európai Uniót és Afrikát, hogy alkossanak partnerséget a közös fenntartható és inkluzív növekedésre, illetve a társfejlesztésre irányuló szakpolitika alapján, és összpontosítsanak a közös kihívásokra és érdekekre; kitart amellett, hogy a két kontinens között meg kell osztani a bevált gyakorlatokat, különösen a nemzeti infrastruktúra és az intézményi kapacitás annak érdekében történő fejlesztésére vonatkozóan, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség ténylegesen támogatható legyen; |
| --- | --- |

28.

felhívja az Európai Uniót és Afrikát, hogy alkossanak partnerséget a közös fenntartható és inkluzív növekedésre, illetve a társfejlesztésre irányuló szakpolitika alapján, és összpontosítsanak a közös kihívásokra és érdekekre; kitart amellett, hogy a két kontinens között meg kell osztani a bevált gyakorlatokat, különösen a nemzeti infrastruktúra és az intézményi kapacitás annak érdekében történő fejlesztésére vonatkozóan, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség ténylegesen támogatható legyen;

| 29. | elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, és valamennyi érdekelt fél részéről intenzív politikai részvételt igényel; felhív egy megbízható nyomonkövetési rendszer létrehozására a kontinentális szabadkereskedelmi térség kötelezettségvállalásainak végrehajtása terén elért eredmények értékelésére; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, és valamennyi érdekelt fél részéről intenzív politikai részvételt igényel; felhív egy megbízható nyomonkövetési rendszer létrehozására a kontinentális szabadkereskedelmi térség kötelezettségvállalásainak végrehajtása terén elért eredmények értékelésére;

| 30. | elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség csak egy olyan erőteljes strukturális változás mellett lehet kedvező, amely biztosítja az afrikai termelési és exportstruktúráknak a primer árukról a gyártásra való szükséges átállását; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség csak egy olyan erőteljes strukturális változás mellett lehet kedvező, amely biztosítja az afrikai termelési és exportstruktúráknak a primer árukról a gyártásra való szükséges átállását;

| 31. | úgy vélekedik, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek – különösen a segélyek, az állami támogatások és más közösségi erőforrások célzott továbbítása útján – képesnek kell lennie a tényleges fellépésre, hogy Afrikában felszámolható legyen a szegénység, az országok fejlettségi szintje pedig közeledjen egymáshoz; felhívja a feleket, hogy hozzanak létre olyan mechanizmust, amely kiegyensúlyozza az afrikai országok között a nyereség elosztását, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségbe a gazdaságilag gyengébb országok is integrálhatók legyenek, és annak előnyeit méltányosan élvezhessék; |
| --- | --- |

31.

úgy vélekedik, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségnek – különösen a segélyek, az állami támogatások és más közösségi erőforrások célzott továbbítása útján – képesnek kell lennie a tényleges fellépésre, hogy Afrikában felszámolható legyen a szegénység, az országok fejlettségi szintje pedig közeledjen egymáshoz; felhívja a feleket, hogy hozzanak létre olyan mechanizmust, amely kiegyensúlyozza az afrikai országok között a nyereség elosztását, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térségbe a gazdaságilag gyengébb országok is integrálhatók legyenek, és annak előnyeit méltányosan élvezhessék;

| 32. | felhív az egész kontinensre kiterjedő technikai szakértői hálózat létrehozására, amelyben a kontinentális szabadkereskedelmi térségre vonatkozó elgondolások, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megoszthatók; |
| --- | --- |

32.

felhív az egész kontinensre kiterjedő technikai szakértői hálózat létrehozására, amelyben a kontinentális szabadkereskedelmi térségre vonatkozó elgondolások, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megoszthatók;

| 33. | elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség önmagában nem oldhat meg minden olyan problémát, amellyel jelenleg Afrikának szembe kell néznie, azonban valódi lehetőségeket kínálhat a kontinens számára a fenntartható, inkluzív növekedésre azáltal, hogy azt megnyitja más gazdasági csoportosulások, úgymint az Európai Unió és a csendes-óceáni és a karibi övezet előtt; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a kontinentális szabadkereskedelmi térség önmagában nem oldhat meg minden olyan problémát, amellyel jelenleg Afrikának szembe kell néznie, azonban valódi lehetőségeket kínálhat a kontinens számára a fenntartható, inkluzív növekedésre azáltal, hogy azt megnyitja más gazdasági csoportosulások, úgymint az Európai Unió és a csendes-óceáni és a karibi övezet előtt;

| 34. | emlékeztet arra, hogy Afrikának kézbe kell vennie saját fejlesztését, és saját modelljét kell követnie olyan módon, hogy a valamennyi afrikai számára előnyös növekedési forma megvalósításához szükséges eszközöket megszerzi; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy Afrikának kézbe kell vennie saját fejlesztését, és saját modelljét kell követnie olyan módon, hogy a valamennyi afrikai számára előnyös növekedési forma megvalósításához szükséges eszközöket megszerzi;

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak. |
| --- | --- |

35.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (8)

Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a migrációról, az emberi jogokról és a humanitárius válság elől menekülőkről szóló, 2015. december 9-i állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a migrációról, az emberi jogokról és a humanitárius válság elől menekülőkről szóló, 2015. december 9-i állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (8), és különösen annak 13. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (8), és különösen annak 13. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (9),

| — | tekintettel az AKCS migrációs megfigyelőközpont létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS migrációs megfigyelőközpont létrehozására,

| — | tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által a 2012. június 14-én Port Vilában (Vanuatu) megrendezett 37. ülésszakán jóváhagyott, a migráció és a fejlődés tárgyában 2011–2012 között folytatott párbeszédről szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által a 2012. június 14-én Port Vilában (Vanuatu) megrendezett 37. ülésszakán jóváhagyott, a migráció és a fejlődés tárgyában 2011–2012 között folytatott párbeszédről szóló jelentésre,

| — | tekintettel a kartúmi folyamatra (EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezés) és a rabati folyamatra (EU-afrikai migrációs és fejlesztési program), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kartúmi folyamatra (EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezés) és a rabati folyamatra (EU-afrikai migrációs és fejlesztési program),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciája: a 2015. évi uniós jelentés tárgyú, 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciája: a 2015. évi uniós jelentés tárgyú, 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a menekült és menedékkérő nők helyzetéről az Unióban tárgyú, 2016. március 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekült és menedékkérő nők helyzetéről az Unióban tárgyú, 2016. március 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (10),

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló 2014. december 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló 2015. április 29-i európai parlamenti állásfoglalásra (12), valamint az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló 2015. szeptember 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló 2014. december 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló 2015. április 29-i európai parlamenti állásfoglalásra (12), valamint az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló 2015. szeptember 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (13),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalására a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalására a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (14),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i 2015/1601/EU és 2015. szeptember 14-i 2015/1523/EU tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i 2015/1601/EU és 2015. szeptember 14-i 2015/1523/EU tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: azonnali műveletek és költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című 2015. szeptember 29-i közleményre (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: azonnali műveletek és költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című 2015. szeptember 29-i közleményre (COM(2015)0490),

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára,

| — | tekintettel a migrációról szóló 2015. november 11–12-i EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációról szóló 2015. november 11–12-i EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Tanács 2015. április 20-án elfogadott, a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. április 20-án elfogadott, a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára (A/RES/70/1),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi egyezményre és annak 1967. évi kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi egyezményre és annak 1967. évi kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezet Közgyűlése által 1981. június 27-én elfogadott Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezet Közgyűlése által 1981. június 27-én elfogadott Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i, 2240. számú határozatára a földközi-tengeri migránscsempészet és emberkereskedelem utóbbi időben tapasztalható fokozódása és az emberéletek e tevékenységek általi veszélyeztetése elleni küzdelemről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i, 2240. számú határozatára a földközi-tengeri migránscsempészet és emberkereskedelem utóbbi időben tapasztalható fokozódása és az emberéletek e tevékenységek általi veszélyeztetése elleni küzdelemről,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során elért eredményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során elért eredményekre,

| — | tekintettel az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformjára és a Pekingi Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformjára és a Pekingi Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.911v01-00), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.911v01-00),

| A. | mivel a háborúk, a szörnyű erőszak (amelyeket többek között a Boko Haram, az ISIS és más terrorista csoportok követnek el), a terrorszervezetek fokozódó tevékenységei és fenyegetései, a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás, a gazdasági visszaesés, a szegénység, a rossz kormányzás, az emberi jogok megsértése, a vallási szélsőségesség és a gyűlölet, a munkanélküliség, a korrupció, a politikai beavatkozás és elnyomás, a humanitárius válságok, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák, a környezetkárosodás, a fiatalok lehetőségeinek a hiánya és az élet- és a gazdasági feltételek növekvő egyenlőtlenségei a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás legfontosabb mögöttes okai; |
| --- | --- |

A.

mivel a háborúk, a szörnyű erőszak (amelyeket többek között a Boko Haram, az ISIS és más terrorista csoportok követnek el), a terrorszervezetek fokozódó tevékenységei és fenyegetései, a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás, a gazdasági visszaesés, a szegénység, a rossz kormányzás, az emberi jogok megsértése, a vallási szélsőségesség és a gyűlölet, a munkanélküliség, a korrupció, a politikai beavatkozás és elnyomás, a humanitárius válságok, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák, a környezetkárosodás, a fiatalok lehetőségeinek a hiánya és az élet- és a gazdasági feltételek növekvő egyenlőtlenségei a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás legfontosabb mögöttes okai;

| B. | mivel a vegyes összetételű migránscsoportok délről délre irányuló áramlása sokkal jelentősebb, mint az északra irányuló áramlás, és már évek óta tart, különösen Afrikán belül; |
| --- | --- |

B.

mivel a vegyes összetételű migránscsoportok délről délre irányuló áramlása sokkal jelentősebb, mint az északra irányuló áramlás, és már évek óta tart, különösen Afrikán belül;

| C. | mivel az UNHCR előrejelzései szerint Afrikában 2015 folyamán 15 millióan kényszerültek elhagyni lakóhelyüket, és mivel e jelentős számadat ellenére Afrikában nagymértékben tiszteletben tartják a nemzetközi védelem kérésére és biztosítására való jogot; |
| --- | --- |

C.

mivel az UNHCR előrejelzései szerint Afrikában 2015 folyamán 15 millióan kényszerültek elhagyni lakóhelyüket, és mivel e jelentős számadat ellenére Afrikában nagymértékben tiszteletben tartják a nemzetközi védelem kérésére és biztosítására való jogot;

| D. | mivel az éghajlatváltozás miatt milliók fogják elhagyni országukat, és az EU-nak és az AKCS-országoknak kötelezettséget kell vállalniuk az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásainak megakadályozása, illetve következményeinek kezelése iránt; |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás miatt milliók fogják elhagyni országukat, és az EU-nak és az AKCS-országoknak kötelezettséget kell vállalniuk az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásainak megakadályozása, illetve következményeinek kezelése iránt;

| E. | mivel a regionális instabilitás és az állandó konfliktusok miatt eddig nem tapasztalt humanitárius válság alakult ki, amely 2014-ben 59,5 millió személyt kényszerített lakóhelye elhagyására, míg 2013-ban 51,2 millió főt, és mivel egyes jelzések szerint 2015-ben ugyanez a számadat első ízben haladja meg a 60 milliót; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális instabilitás és az állandó konfliktusok miatt eddig nem tapasztalt humanitárius válság alakult ki, amely 2014-ben 59,5 millió személyt kényszerített lakóhelye elhagyására, míg 2013-ban 51,2 millió főt, és mivel egyes jelzések szerint 2015-ben ugyanez a számadat első ízben haladja meg a 60 milliót;

| F. | mivel a nők és a gyermekek az Európába menekülő valamennyi személy több mint 55 %-át teszik ki, és sokukat fenyegeti az emberkereskedelem, az erőszak és a szexuális erőszak; mivel a világban a menekültek fele gyermek; mivel 2014 folyamán 25 000 kísérő nélküli kiskorú menekült érkezett az EU-ba, és 2016-ban az Unióban 10 000 gyermek menekültet nyilvánítottak eltűntnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők és a gyermekek az Európába menekülő valamennyi személy több mint 55 %-át teszik ki, és sokukat fenyegeti az emberkereskedelem, az erőszak és a szexuális erőszak; mivel a világban a menekültek fele gyermek; mivel 2014 folyamán 25 000 kísérő nélküli kiskorú menekült érkezett az EU-ba, és 2016-ban az Unióban 10 000 gyermek menekültet nyilvánítottak eltűntnek;

| G. | mivel a migránsok és menekültek nemzetközi jog szerinti jogállása eltérő, mivel a migránsok, különösen a gazdasági migránsok úgy döntöttek, hogy életkörülményeik javítása érdekében elköltöznek, ugyanakkor a menekültek életük megmentése vagy szabadságuk megőrzése érdekében kénytelenek elmenekülni; |
| --- | --- |

G.

mivel a migránsok és menekültek nemzetközi jog szerinti jogállása eltérő, mivel a migránsok, különösen a gazdasági migránsok úgy döntöttek, hogy életkörülményeik javítása érdekében elköltöznek, ugyanakkor a menekültek életük megmentése vagy szabadságuk megőrzése érdekében kénytelenek elmenekülni;

| H. | mivel a külső fellépésre vonatkozó, a biztonsági, a védelmi, a kereskedelmi, a fegyverexporttal kapcsolatos, az adózási, a mezőgazdasági, a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó, a migrációs, a menekültügyi és a fejlesztési együttműködési uniós szakpolitikák közötti koherencia és koordináció rendkívül fontos, eddig azonban nagyrészt mégsem valósult meg; |
| --- | --- |

H.

mivel a külső fellépésre vonatkozó, a biztonsági, a védelmi, a kereskedelmi, a fegyverexporttal kapcsolatos, az adózási, a mezőgazdasági, a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó, a migrációs, a menekültügyi és a fejlesztési együttműködési uniós szakpolitikák közötti koherencia és koordináció rendkívül fontos, eddig azonban nagyrészt mégsem valósult meg;

| I. | mivel egyértelműen közös megközelítésre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen birkózni a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás eddig nem tapasztalt mértékű növekedésével, amihez az EU-n belül, az AKCS-országokon belül és az EU és az AKCS-országok között egyaránt koordináció szükséges; mivel a 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozó bátor lépés volt ebben az irányban, és kézzel fogható eredményeket kell, hogy hozzon; |
| --- | --- |

I.

mivel egyértelműen közös megközelítésre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen birkózni a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás eddig nem tapasztalt mértékű növekedésével, amihez az EU-n belül, az AKCS-országokon belül és az EU és az AKCS-országok között egyaránt koordináció szükséges; mivel a 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozó bátor lépés volt ebben az irányban, és kézzel fogható eredményeket kell, hogy hozzon;

| J. | mivel az EU, az AKCS-országok és a nemzetközi közösség továbbra is kötelezettséget kell, hogy vállaljanak a migránsok és a menekültek egyetemes alapvető jogainak garantálására, és biztosítaniuk kell a menekülttáborok alapvető feltételeinek és életkörülményeinek javítását, annak elkerülése érdekében, hogy a jobb megélhetést kereső migránsok tömegesen hagyják el az adott országot; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU, az AKCS-országok és a nemzetközi közösség továbbra is kötelezettséget kell, hogy vállaljanak a migránsok és a menekültek egyetemes alapvető jogainak garantálására, és biztosítaniuk kell a menekülttáborok alapvető feltételeinek és életkörülményeinek javítását, annak elkerülése érdekében, hogy a jobb megélhetést kereső migránsok tömegesen hagyják el az adott országot;

| K. | mivel a közös európai menekültügyi rendszer értelmében valamennyi tagállam megfelelő és egyenlő befogadási feltételeket kell, hogy biztosítson a menekültek számára; |
| --- | --- |

K.

mivel a közös európai menekültügyi rendszer értelmében valamennyi tagállam megfelelő és egyenlő befogadási feltételeket kell, hogy biztosítson a menekültek számára;

| L. | mivel számos tagállam e tekintetben negatív versenyt folytat például azzal, hogy az érkező menekülteket őrizetben tartja; |
| --- | --- |

L.

mivel számos tagállam e tekintetben negatív versenyt folytat például azzal, hogy az érkező menekülteket őrizetben tartja;

| M. | mivel az EU a vallettai csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervében rámutatott arra, hogy szándékában áll a legfontosabbak közül további fejlesztési célkitűzéseket integrálni az afrikai országokkal való külső migrációs együttműködésébe; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU a vallettai csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervében rámutatott arra, hogy szándékában áll a legfontosabbak közül további fejlesztési célkitűzéseket integrálni az afrikai országokkal való külső migrációs együttműködésébe;

| N. | mivel a szervezett bűnszövetkezetek hatalmas pénzösszegeket kérnek a migránsoktól azzal az ígérettel, hogy a Földközi-tengeren biztonságosan eljuttatják őket az EU-ba, annak déli határain keresztül, ami gyakran számos migráns tragikus halálához vezet; mivel az emberkereskedelem és a bűnszövetkezetek tevékenysége leginkább olyan módon kerülhető meg, hogy biztonságos és legális migrációs csatornákat hozunk létre Európa felé, hozzáférhetővé tesszük a menekültügyi és a vízumeljárásokat – többek között „humanitárius” vízumokkal a konfliktus vagy humanitárius válság sújtotta országokból érkező migránsok számára –, előmozdítjuk a családegyesítést és legális migrációs útvonalakat nyitunk a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a szervezett bűnszövetkezetek hatalmas pénzösszegeket kérnek a migránsoktól azzal az ígérettel, hogy a Földközi-tengeren biztonságosan eljuttatják őket az EU-ba, annak déli határain keresztül, ami gyakran számos migráns tragikus halálához vezet; mivel az emberkereskedelem és a bűnszövetkezetek tevékenysége leginkább olyan módon kerülhető meg, hogy biztonságos és legális migrációs csatornákat hozunk létre Európa felé, hozzáférhetővé tesszük a menekültügyi és a vízumeljárásokat – többek között „humanitárius” vízumokkal a konfliktus vagy humanitárius válság sújtotta országokból érkező migránsok számára –, előmozdítjuk a családegyesítést és legális migrációs útvonalakat nyitunk a munkavállalók számára;

| O. | mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2015 folyamán több mint 3 771 főt nyilvánítottak halottnak vagy eltűntnek a Földközi-tengerben; mivel az Égei-tengeren bekövetkezett összes nyilvántartott haláleset 30 százaléka gyermekeket érint; |
| --- | --- |

O.

mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2015 folyamán több mint 3 771 főt nyilvánítottak halottnak vagy eltűntnek a Földközi-tengerben; mivel az Égei-tengeren bekövetkezett összes nyilvántartott haláleset 30 százaléka gyermekeket érint;

| P. | mivel a migrációval kapcsolatos általános uniós megközelítés és az uniós mobilitási partnerségek célja a legális mobilitás előmozdítása úgy kontinenseink között, mint azokon belül, különösen a diákok, oktatók és kutatók, továbbá a munkavállalók esetében és családegyesítés céljából, és mivel ez a fejlesztés és a szegénység csökkentése hathatós mozgatórugójának bizonyult, emellett pedig valamennyi érintett fél számára lehetőségeket és kihívásokat egyaránt kínál; |
| --- | --- |

P.

mivel a migrációval kapcsolatos általános uniós megközelítés és az uniós mobilitási partnerségek célja a legális mobilitás előmozdítása úgy kontinenseink között, mint azokon belül, különösen a diákok, oktatók és kutatók, továbbá a munkavállalók esetében és családegyesítés céljából, és mivel ez a fejlesztés és a szegénység csökkentése hathatós mozgatórugójának bizonyult, emellett pedig valamennyi érintett fél számára lehetőségeket és kihívásokat egyaránt kínál;

| Q. | mivel a gyarmati kor öröksége, a sok erőteljesebben fejlett uniós gazdaság jóléti és szociális ellátórendszereinek vonzereje, a képzett munkaerő iránti igény, a jobban fizetett munkahelyek kilátása, illetve a diaszpórában élő számos afrikai által családtagjaiknak és barátaiknak adott ösztönzés a kivándorlásra mind olyan húzó tényező, amely az afrikai államokból az EU-ba való migrációt eredményez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a gyarmati kor öröksége, a sok erőteljesebben fejlett uniós gazdaság jóléti és szociális ellátórendszereinek vonzereje, a képzett munkaerő iránti igény, a jobban fizetett munkahelyek kilátása, illetve a diaszpórában élő számos afrikai által családtagjaiknak és barátaiknak adott ösztönzés a kivándorlásra mind olyan húzó tényező, amely az afrikai államokból az EU-ba való migrációt eredményez;

| R. | mivel az államok feladata valamennyi migráns emberi jogainak és alapvető szabadságainak eredményes előmozdítása és védelme az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával, a menekültek helyzetére vonatkozó ENSZ-egyezménnyel és minden olyan nemzetközi jogi eszközzel összhangban, amelynek részes felei; |
| --- | --- |

R.

mivel az államok feladata valamennyi migráns emberi jogainak és alapvető szabadságainak eredményes előmozdítása és védelme az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával, a menekültek helyzetére vonatkozó ENSZ-egyezménnyel és minden olyan nemzetközi jogi eszközzel összhangban, amelynek részes felei;

| S. | mivel demográfiai és gazdasági okokból, illetve a kulturális kapcsolatok ösztönzése érdekében számos uniós tagállamnak ténylegesen bevándorlókra van szüksége; mivel Európa a kulturális sokféleség, az interkulturális cserék és a termelékenység tekintetében nagymértékben profitált a migrációból és a menekültekből; mivel az EU-ban és tagállamaiban az érkező migránsok és menekültek fokozottabb átfogó gazdasági, társadalmi és kulturális befogadása további teendőket igényel; |
| --- | --- |

S.

mivel demográfiai és gazdasági okokból, illetve a kulturális kapcsolatok ösztönzése érdekében számos uniós tagállamnak ténylegesen bevándorlókra van szüksége; mivel Európa a kulturális sokféleség, az interkulturális cserék és a termelékenység tekintetében nagymértékben profitált a migrációból és a menekültekből; mivel az EU-ban és tagállamaiban az érkező migránsok és menekültek fokozottabb átfogó gazdasági, társadalmi és kulturális befogadása további teendőket igényel;

| T. | mivel a migrációval és fejlesztéssel foglalkozó globális fórum. szerint a körkörös migráció az egyik legfontosabb lehetőség a nemzetközi migráció fejlődéshez való hozzájárulására, ez ugyanis mind a származási, mind a célország számára, továbbá a migránsoknak is előnyös; |
| --- | --- |

T.

mivel a migrációval és fejlesztéssel foglalkozó globális fórum. szerint a körkörös migráció az egyik legfontosabb lehetőség a nemzetközi migráció fejlődéshez való hozzájárulására, ez ugyanis mind a származási, mind a célország számára, továbbá a migránsoknak is előnyös;

| U. | mivel a migránsokat és a menekülteket, főleg a nőket és a lányokat kizsákmányolás fenyegeti az emberkereskedelemmel foglalkozó csoportok részéről; |
| --- | --- |

U.

mivel a migránsokat és a menekülteket, főleg a nőket és a lányokat kizsákmányolás fenyegeti az emberkereskedelemmel foglalkozó csoportok részéről;

| 1. | véleménye szerint – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikkével és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikkével összhangban – minden személynek elidegeníthetetlen joga van a migrációhoz, amennyiben üldöztetés elől menekül, vagy pedig jobb életfeltételeket keres magának és szeretteinek; hangsúlyozza, hogy habár ez a szabadság és alapvető jog mindenki számára rendelkezésre áll, jelenleg csak néhány polgár gyakorolhatja; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikkével és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikkével összhangban – minden személynek elidegeníthetetlen joga van a migrációhoz, amennyiben üldöztetés elől menekül, vagy pedig jobb életfeltételeket keres magának és szeretteinek; hangsúlyozza, hogy habár ez a szabadság és alapvető jog mindenki számára rendelkezésre áll, jelenleg csak néhány polgár gyakorolhatja;

| 2. | határozottan elítéli, hogy megsértik a migránsok emberi jogait, különösen erőszakos cselekmények, indokolatlan kényszer és önkényes őrizet útján; megerősíti, hogy a migrációra és a menekültügyre vonatkozó valamennyi szakpolitikának alapjaiban tiszteletben kell tartania az emberi jogokat, hogy megelőzhetők legyenek az emberi jogok megsértései és a háborús bűncselekmények, amelyek gyakran eredményeznek kényszerű lakóhelyelhagyást, továbbá hogy érvényesülhessenek a lakóhelyüket elhagyó menekültek és migránsok emberi jogai; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli, hogy megsértik a migránsok emberi jogait, különösen erőszakos cselekmények, indokolatlan kényszer és önkényes őrizet útján; megerősíti, hogy a migrációra és a menekültügyre vonatkozó valamennyi szakpolitikának alapjaiban tiszteletben kell tartania az emberi jogokat, hogy megelőzhetők legyenek az emberi jogok megsértései és a háborús bűncselekmények, amelyek gyakran eredményeznek kényszerű lakóhelyelhagyást, továbbá hogy érvényesülhessenek a lakóhelyüket elhagyó menekültek és migránsok emberi jogai;

| 3. | sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy közös erővel igyekezzenek hathatós választ adni a jelenlegi migrációs válságra és megelőzni a jövőbelieket, ami csak a kiváltó okok, vagyis a szegénység, az instabilitás, az általános erőszak, a háborúk, az üldöztetés, az emberi jogok megsértése és a természeti katasztrófák kezelésén, valamint annak tudomásul vételén és megértésén alapulhat, hogy a gazdasági bevándorlók, a társadalmi és politikai üldöztetés áldozatai és a háborús migránsok más és más problémákat vetnek fel, és ezekre különféleképpen kell reagálni; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy közös erővel igyekezzenek hathatós választ adni a jelenlegi migrációs válságra és megelőzni a jövőbelieket, ami csak a kiváltó okok, vagyis a szegénység, az instabilitás, az általános erőszak, a háborúk, az üldöztetés, az emberi jogok megsértése és a természeti katasztrófák kezelésén, valamint annak tudomásul vételén és megértésén alapulhat, hogy a gazdasági bevándorlók, a társadalmi és politikai üldöztetés áldozatai és a háborús migránsok más és más problémákat vetnek fel, és ezekre különféleképpen kell reagálni;

| 4. | üdvözli az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének – ideértve annak fenntartható fejlődési céljait is – 2015 szeptemberében történt elfogadását, és azt, hogy valamennyi állam kötelezettséget vállalt „az emberek rendezett, biztonságos, szabályos és felelős migrációjának és mobilitásának tervezett és megfelelően irányított migrációs politikák végrehajtása útján történő elősegítése” mellett; véleménye szerint a fenntartható fejlődési célok végrehajtása lehetővé teszi a hosszú távú fejlesztési célkitűzésekkel való koherencia előmozdítását; sürgeti ezért, hogy az EU és az AKCS-országok fogadják el és teljes körűen hajtsák végre az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjét, ilyen módon – a legkiszolgáltatottabb személyek befogadását és önrendelkezését biztosító – holisztikus és integrált megközelítéssel kezelve a migráció alapvető okait; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy fogadjon el mérhető mutatókat a migrációra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokról, valamint gyűjtsön és tegyen közzé lebontott adatokat a migránsok tisztességes munkához, az egészségügyhöz és az oktatáshoz való hozzáférésére vonatkozóan, különösen a fejlődő célországokban annak érdekében, hogy javítsák a migráció kezelését; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének – ideértve annak fenntartható fejlődési céljait is – 2015 szeptemberében történt elfogadását, és azt, hogy valamennyi állam kötelezettséget vállalt „az emberek rendezett, biztonságos, szabályos és felelős migrációjának és mobilitásának tervezett és megfelelően irányított migrációs politikák végrehajtása útján történő elősegítése” mellett; véleménye szerint a fenntartható fejlődési célok végrehajtása lehetővé teszi a hosszú távú fejlesztési célkitűzésekkel való koherencia előmozdítását; sürgeti ezért, hogy az EU és az AKCS-országok fogadják el és teljes körűen hajtsák végre az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjét, ilyen módon – a legkiszolgáltatottabb személyek befogadását és önrendelkezését biztosító – holisztikus és integrált megközelítéssel kezelve a migráció alapvető okait; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy fogadjon el mérhető mutatókat a migrációra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokról, valamint gyűjtsön és tegyen közzé lebontott adatokat a migránsok tisztességes munkához, az egészségügyhöz és az oktatáshoz való hozzáférésére vonatkozóan, különösen a fejlődő célországokban annak érdekében, hogy javítsák a migráció kezelését;

| 5. | sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy migrációs vonatkozású szakpolitikáikban ne teremtsenek akadályokat a fogyatékos személyek előtt, tekintettel a fogyatékos személyek migráció előtt, közben és után fennálló fokozottabb kiszolgáltatottságára és problémáira; felhívja az EU-t, hogy biztosítsa migrációs politikáinak hozzáférhetőségét és inkluzív jellegét a fogyatékos személyek számára, összhangban az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága Európai Unióra vonatkozó záró észrevételeivel; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy migrációs vonatkozású szakpolitikáikban ne teremtsenek akadályokat a fogyatékos személyek előtt, tekintettel a fogyatékos személyek migráció előtt, közben és után fennálló fokozottabb kiszolgáltatottságára és problémáira; felhívja az EU-t, hogy biztosítsa migrációs politikáinak hozzáférhetőségét és inkluzív jellegét a fogyatékos személyek számára, összhangban az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága Európai Unióra vonatkozó záró észrevételeivel;

| 6. | felhívja az EU-t, hogy értékelje újra a gazdasági migráció származási országainak nyújtott fejlesztési támogatást, és segítsen megteremteni a feltételeket ahhoz, hogy az emberek hazájukban maradjanak, és ott építsenek ki egzisztenciát; |
| --- | --- |

6.

felhívja az EU-t, hogy értékelje újra a gazdasági migráció származási országainak nyújtott fejlesztési támogatást, és segítsen megteremteni a feltételeket ahhoz, hogy az emberek hazájukban maradjanak, és ott építsenek ki egzisztenciát;

| 7. | megállapítja, hogy a sürgősségi áthelyezési intézkedések meghozatala a megfelelő irányba tett lépés; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki ezen intézkedések túlságosan lassú végrehajtása, a menekültügyi válság kezeléséhez szükséges erőforrások elégtelensége miatt, valamint a tagállamok vonakodása miatt, hogy aktívan részt vegyenek az áttelepítési folyamatban; felszólít minden tagállamot, hogy tegyen eleget kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a sürgősségi áthelyezési intézkedések meghozatala a megfelelő irányba tett lépés; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki ezen intézkedések túlságosan lassú végrehajtása, a menekültügyi válság kezeléséhez szükséges erőforrások elégtelensége miatt, valamint a tagállamok vonakodása miatt, hogy aktívan részt vegyenek az áttelepítési folyamatban; felszólít minden tagállamot, hogy tegyen eleget kötelezettségeinek;

| 8. | felhívja a feleket, hogy a visszafogadásra és az áttelepítésre vonatkozóan dolgozzanak ki konkrét migrációs politikát és megfelelően kidolgozott, hosszú távú stratégiát, illetve működjenek együtt harmadik országokkal a lakóhelyelhagyás elsődleges okainak – konfliktusok, terrorizmus, megkülönböztetés, szegénység, környezetkárosodás, földszerzés (land grabbing), a vállalati társadalmi felelősségvállalás hiánya, korrupció és rossz kormányzás – kezelése érdekében, hogy a fenntartható fejlődési célok megvalósíthatóak legyenek; sajnálatát fejezi ki a migrációra vonatkozó uniós megközelítés kiegyensúlyozatlansága miatt, mivel ez a „illegális” migráció elleni küzdelmet helyezi előtérbe, és nem fordít elég figyelmet a legális migrációs és mobilitási lehetőségekre; |
| --- | --- |

8.

felhívja a feleket, hogy a visszafogadásra és az áttelepítésre vonatkozóan dolgozzanak ki konkrét migrációs politikát és megfelelően kidolgozott, hosszú távú stratégiát, illetve működjenek együtt harmadik országokkal a lakóhelyelhagyás elsődleges okainak – konfliktusok, terrorizmus, megkülönböztetés, szegénység, környezetkárosodás, földszerzés (land grabbing), a vállalati társadalmi felelősségvállalás hiánya, korrupció és rossz kormányzás – kezelése érdekében, hogy a fenntartható fejlődési célok megvalósíthatóak legyenek; sajnálatát fejezi ki a migrációra vonatkozó uniós megközelítés kiegyensúlyozatlansága miatt, mivel ez a „illegális” migráció elleni küzdelmet helyezi előtérbe, és nem fordít elég figyelmet a legális migrációs és mobilitási lehetőségekre;

| 9. | hangsúlyozza, hogy mindenképpen eredményes intézkedésekre van szükség a migránsokat érintő embercsempészet és emberkereskedelem kezeléséhez, illetve az említett jelenségekben szerepet játszó bűnszövetkezetek igazságszolgáltatás elé állításához; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy mindenképpen eredményes intézkedésekre van szükség a migránsokat érintő embercsempészet és emberkereskedelem kezeléséhez, illetve az említett jelenségekben szerepet játszó bűnszövetkezetek igazságszolgáltatás elé állításához;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy a folytonos szenvedés mérsékléséhez és az elfogadhatatlan halálesetek elkerüléséhez biztonságos és legális belépési módokat lehet és kell gyorsan létrehozni és alkalmazni; |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy a folytonos szenvedés mérsékléséhez és az elfogadhatatlan halálesetek elkerüléséhez biztonságos és legális belépési módokat lehet és kell gyorsan létrehozni és alkalmazni;

| 11. | üdvözli a visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv elindítását, amely a harmadik országokkal a visszatérési és visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatosan folytatott együttműködés kibővítésére irányuló stratégiát határoz meg; kitart amellett, hogy az EU és az AKCS-országok együttműködése során az utóbbiak visszafogadási kérelmekre való gyors reagálási képességének megerősítésére, továbbá saját állampolgáraik azonosításának megkönnyítésére kell összpontosítani; emlékeztet arra, hogy a visszafogadási megállapodások mellett a visszatérők fenntartható reintegrációjára is szükség van, és sürgeti ezért az EU-t és az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg azokat az intézkedéseket, amelyek célja a származási országok saját állampolgáraik visszafogadására és újraintegrálására való képességének fokozása; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv elindítását, amely a harmadik országokkal a visszatérési és visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatosan folytatott együttműködés kibővítésére irányuló stratégiát határoz meg; kitart amellett, hogy az EU és az AKCS-országok együttműködése során az utóbbiak visszafogadási kérelmekre való gyors reagálási képességének megerősítésére, továbbá saját állampolgáraik azonosításának megkönnyítésére kell összpontosítani; emlékeztet arra, hogy a visszafogadási megállapodások mellett a visszatérők fenntartható reintegrációjára is szükség van, és sürgeti ezért az EU-t és az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg azokat az intézkedéseket, amelyek célja a származási országok saját állampolgáraik visszafogadására és újraintegrálására való képességének fokozása;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a közös migrációs politika végső célja nem pusztán az illegális migráció problémáinak kezelése, hanem inkább a legális migrációs áramlatok által a származási és a célországok számára egyaránt kínált lehetőségek teljes körű kihasználása kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a közös migrációs politika végső célja nem pusztán az illegális migráció problémáinak kezelése, hanem inkább a legális migrációs áramlatok által a származási és a célországok számára egyaránt kínált lehetőségek teljes körű kihasználása kell, hogy legyen;

| 13. | hangsúlyozza a – különösen oktatási és foglalkoztatási célú – mobilitás fontosságát a migráció alapvető okainak kezelésében, különösen a nők és a lányok önrendelkezése terén; emlékeztet arra, hogy a migránsok közvetlenül hozzájárulhatnak származási országuk fejlődéséhez az általuk megszerzett tudás, szakértelem és készségek transzfere útján, és ösztönzi e tekintetben az AKCS- és az EU-tagállamokat, hogy fontolják meg körkörös migrációs megállapodások megkötését; felhívja ezért az EU-t, hogy biztosítsa, hogy az uniós mobilitási partnerségek nem csupán a illegális migráció elleni küzdelem eszközei, hanem a migráció és a fejlesztés közötti koherencia megerősítésére is alkalmasak; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a – különösen oktatási és foglalkoztatási célú – mobilitás fontosságát a migráció alapvető okainak kezelésében, különösen a nők és a lányok önrendelkezése terén; emlékeztet arra, hogy a migránsok közvetlenül hozzájárulhatnak származási országuk fejlődéséhez az általuk megszerzett tudás, szakértelem és készségek transzfere útján, és ösztönzi e tekintetben az AKCS- és az EU-tagállamokat, hogy fontolják meg körkörös migrációs megállapodások megkötését; felhívja ezért az EU-t, hogy biztosítsa, hogy az uniós mobilitási partnerségek nem csupán a illegális migráció elleni küzdelem eszközei, hanem a migráció és a fejlesztés közötti koherencia megerősítésére is alkalmasak;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a körkörös migrációs rendszerek előmozdítása és a vízumkönnyítési megállapodások aláírása – különösen a diákok, oktatók és kutatók esetében és családegyesítés céljából – a legjobb módja a migránsok szervezett bűnszövetkezetek általi kizsákmányolása elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a körkörös migrációs rendszerek előmozdítása és a vízumkönnyítési megállapodások aláírása – különösen a diákok, oktatók és kutatók esetében és családegyesítés céljából – a legjobb módja a migránsok szervezett bűnszövetkezetek általi kizsákmányolása elleni küzdelemnek;

| 15. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a migránsoknak és a migráns munkavállalóknak joguk van a kizsákmányolás bármely formáját elkerülni, ideértve az emberkereskedelmet és a kényszermunkát is, és hangsúlyozza e tekintetben, hogy a bűnüldözési szervek és a határőrök számára képzést kell biztosítani a kizsákmányolás jeleinek felismeréséről, és meg kell tenni az ennek megakadályozásához szükséges intézkedéseket úgy a fogadó, mint a küldő országban; megállapítja e tekintetben, hogy az emberkereskedők sok migráns és menekült előtt festenek torz képet a valóságról; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy leküzdjék az emberkereskedelmet, elvágják a pénzáramlást és leépítsék a hálózatokat, mivel ez pozitív hatással lesz a menekültek és a migránsok emberi jogi helyzetére harmadik országokban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a migránsoknak és a migráns munkavállalóknak joguk van a kizsákmányolás bármely formáját elkerülni, ideértve az emberkereskedelmet és a kényszermunkát is, és hangsúlyozza e tekintetben, hogy a bűnüldözési szervek és a határőrök számára képzést kell biztosítani a kizsákmányolás jeleinek felismeréséről, és meg kell tenni az ennek megakadályozásához szükséges intézkedéseket úgy a fogadó, mint a küldő országban; megállapítja e tekintetben, hogy az emberkereskedők sok migráns és menekült előtt festenek torz képet a valóságról; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy leküzdjék az emberkereskedelmet, elvágják a pénzáramlást és leépítsék a hálózatokat, mivel ez pozitív hatással lesz a menekültek és a migránsok emberi jogi helyzetére harmadik országokban;

| 16. | összehangolt megközelítést sürget az uniós tagállamokban tartózkodó vagy ezekbe tartó migránsok és menekültek – különös tekintettel a kiszolgáltatottabb csoportokra, úgymint a kísérő nélküli kiskorúakra és a fogyatékos személyekre – nehéz helyzetének kezeléséhez szükséges erőforrások mobilizálása terén; hangsúlyozza, hogy a menekültek és a migránsok számára biztonságos útvonalakat és olyan megfelelő befogadó és eljárási létesítményeket kell létrehozni megteendő útjukhoz és az EU-ba való megérkezéshez egyaránt, amelyek eleget tesznek az alkalmazandó humanitárius szabványoknak, és tiszteletben tartják az emberi jogi normákat; felhívja az AKCS-országokat és az európai országokat, hogy folytassanak szorosabb együttműködést az embercsempész-hálózatok elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

16.

összehangolt megközelítést sürget az uniós tagállamokban tartózkodó vagy ezekbe tartó migránsok és menekültek – különös tekintettel a kiszolgáltatottabb csoportokra, úgymint a kísérő nélküli kiskorúakra és a fogyatékos személyekre – nehéz helyzetének kezeléséhez szükséges erőforrások mobilizálása terén; hangsúlyozza, hogy a menekültek és a migránsok számára biztonságos útvonalakat és olyan megfelelő befogadó és eljárási létesítményeket kell létrehozni megteendő útjukhoz és az EU-ba való megérkezéshez egyaránt, amelyek eleget tesznek az alkalmazandó humanitárius szabványoknak, és tiszteletben tartják az emberi jogi normákat; felhívja az AKCS-országokat és az európai országokat, hogy folytassanak szorosabb együttműködést az embercsempész-hálózatok elleni küzdelemben;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a biztonsággal kapcsolatos kiadások különösen fontosak a jelenlegi erőfeszítések során, hogy átfogó módon foglalkozzanak a biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolattal, valamint hogy előrelépéseket tegyenek a 2030. évi fejlesztési menetrend 16. számú célja érdekében; úgy véli, hogy a béke, a biztonság és az igazságszolgáltatás fejlődő országokbeli előmozdítása kulcsfontosságú annak érdekében, hogy kezelni lehessen a szegénység alapvető okait; azonban hangsúlyozza, hogy a szóban forgó, hivatalos fejlesztési támogatásnak nem tekinthető finanszírozásnak a Fejlesztési Együttműködési Eszköztől és az Európai Fejlesztési Alaptól eltérő eszközökből kell származnia; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a biztonsággal kapcsolatos kiadások különösen fontosak a jelenlegi erőfeszítések során, hogy átfogó módon foglalkozzanak a biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolattal, valamint hogy előrelépéseket tegyenek a 2030. évi fejlesztési menetrend 16. számú célja érdekében; úgy véli, hogy a béke, a biztonság és az igazságszolgáltatás fejlődő országokbeli előmozdítása kulcsfontosságú annak érdekében, hogy kezelni lehessen a szegénység alapvető okait; azonban hangsúlyozza, hogy a szóban forgó, hivatalos fejlesztési támogatásnak nem tekinthető finanszírozásnak a Fejlesztési Együttműködési Eszköztől és az Európai Fejlesztési Alaptól eltérő eszközökből kell származnia;

| 18. | hangsúlyozza a tényt, hogy a menekült nők és lányok nemi alapú veszélyekkel, problémákkal és akadályokkal kell, hogy szembenézzenek, és hogy ezért minden humanitárius segítségnyújtásra, befogadásra vonatkozó vagy menekültügyi politika során figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőséget, és erőforrásokat és képzést kell biztosítani a nemi vonatkozású körülmények kezelésére; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a tényt, hogy a menekült nők és lányok nemi alapú veszélyekkel, problémákkal és akadályokkal kell, hogy szembenézzenek, és hogy ezért minden humanitárius segítségnyújtásra, befogadásra vonatkozó vagy menekültügyi politika során figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőséget, és erőforrásokat és képzést kell biztosítani a nemi vonatkozású körülmények kezelésére;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a menekült gyermekek különösen kiszolgáltatottak útjuk során, mivel gyermekrablásnak, kizsákmányolásnak és bántalmazásnak vannak kitéve, és sürget minden felet, hogy tegyenek intézkedéseket a menekült gyermekek védelmére és jogaik tiszteletben tartására, az oktatásban való részvétel jogát is ideértve; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a menekült gyermekek különösen kiszolgáltatottak útjuk során, mivel gyermekrablásnak, kizsákmányolásnak és bántalmazásnak vannak kitéve, és sürget minden felet, hogy tegyenek intézkedéseket a menekült gyermekek védelmére és jogaik tiszteletben tartására, az oktatásban való részvétel jogát is ideértve;

| 20. | támogatja, hogy a Frontexet alakítsák át önálló Európai Határ- és Parti Őrséggé; támogatja az ügynökség költségvetésének jelentős megnövelését is; |
| --- | --- |

20.

támogatja, hogy a Frontexet alakítsák át önálló Európai Határ- és Parti Őrséggé; támogatja az ügynökség költségvetésének jelentős megnövelését is;

| 21. | a migrációs politika keretében politikai párbeszédre szólít fel az EU, a származási és a tranzitországok között, hogy segíteni lehessen az EU partnerországai kormányainak a szervezett bűnözés és az embercsempészek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

21.

a migrációs politika keretében politikai párbeszédre szólít fel az EU, a származási és a tranzitországok között, hogy segíteni lehessen az EU partnerországai kormányainak a szervezett bűnözés és az embercsempészek elleni küzdelemben;

| 22. | emlékeztet a migránsok átutalásainak fontosságára, és felhívja az EU-t és az AKCS-országokat olcsóbb átutalási lehetőségek bevezetésére; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a migránsok átutalásainak fontosságára, és felhívja az EU-t és az AKCS-országokat olcsóbb átutalási lehetőségek bevezetésére;

| 23. | sürgeti az uniós intézményeket és a részes államok kormányait, hogy működjenek együtt a helyi, a nemzeti és a transznacionális civil társadalmi szereplőkkel úgy a lakóhelyelhagyás okainak, mint a migráció által az AKCS-országokra és az uniós tagállamokra gyakorolt hatásnak az enyhítése tekintetében; |
| --- | --- |

23.

sürgeti az uniós intézményeket és a részes államok kormányait, hogy működjenek együtt a helyi, a nemzeti és a transznacionális civil társadalmi szereplőkkel úgy a lakóhelyelhagyás okainak, mint a migráció által az AKCS-országokra és az uniós tagállamokra gyakorolt hatásnak az enyhítése tekintetében;

| 24. | felhívja a feleket, hogy késedelem nélkül alkalmazzák a vallettai cselekvési terv vonatkozó rendelkezéseit a vízumkönnyítési megállapodások megkötésére, illetve a rabati és a kartúmi folyamatok jogi keretének hatékony alkalmazására e cél elérése érdekében; kitart amellett, hogy a kartúmi folyamatban való részvétel nem foghatja vissza a humanitárius jog és az emberi jogok folyamatos – többek között kormányok által történő és a kényszerű lakóhelyelhagyást részben kiváltó – megsértésének kezelésére irányuló erőfeszítéseket, megerősíti, hogy az említett folyamatoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az érintett régiókban a konfliktusok és az emberi jogok megsértése felszámolására irányuló hosszú távú stratégiával; |
| --- | --- |

24.

felhívja a feleket, hogy késedelem nélkül alkalmazzák a vallettai cselekvési terv vonatkozó rendelkezéseit a vízumkönnyítési megállapodások megkötésére, illetve a rabati és a kartúmi folyamatok jogi keretének hatékony alkalmazására e cél elérése érdekében; kitart amellett, hogy a kartúmi folyamatban való részvétel nem foghatja vissza a humanitárius jog és az emberi jogok folyamatos – többek között kormányok által történő és a kényszerű lakóhelyelhagyást részben kiváltó – megsértésének kezelésére irányuló erőfeszítéseket, megerősíti, hogy az említett folyamatoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az érintett régiókban a konfliktusok és az emberi jogok megsértése felszámolására irányuló hosszú távú stratégiával;

| 25. | elismerését fejezi ki különösen a diákok és a tudományos dolgozók az EU által támogatott, 2016. évi Erasmus+ program keretében rendelkezésére álló ösztöndíjak számának a 2014. évihez viszonyított megkettőzésére irányuló vallettai rendelkezés miatt; felhív az említett ösztöndíjak számának további növelésére; |
| --- | --- |

25.

elismerését fejezi ki különösen a diákok és a tudományos dolgozók az EU által támogatott, 2016. évi Erasmus+ program keretében rendelkezésére álló ösztöndíjak számának a 2014. évihez viszonyított megkettőzésére irányuló vallettai rendelkezés miatt; felhív az említett ösztöndíjak számának további növelésére;

| 26. | felszólítja valamennyi felet, hogy migrációs politikáiban és különösen az európai migrációs stratégiának a végrehajtásában teljes mértékben tartsa tiszteletben a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát, ez esetben is figyelemmel a belső és a külső politikák integrációjára és ezáltal a fejlesztési és migrációs politikák és a tagállamokban alkalmazott szociális védelmi és foglalkoztatási politikák közötti kapcsolatra; |
| --- | --- |

26.

felszólítja valamennyi felet, hogy migrációs politikáiban és különösen az európai migrációs stratégiának a végrehajtásában teljes mértékben tartsa tiszteletben a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát, ez esetben is figyelemmel a belső és a külső politikák integrációjára és ezáltal a fejlesztési és migrációs politikák és a tagállamokban alkalmazott szociális védelmi és foglalkoztatási politikák közötti kapcsolatra;

| 27. | tudomásul veszi az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap (Szükséghelyzeti Alap) EU által történő létrehozását, amely a destabilizáció, a kényszerű lakóhelyelhagyás és az illegális migráció elleni küzdelem eszköze, és az uniós alapokból 1,8 milliárd euro, az uniós tagállamoktól pedig 81 millió euro áll a rendelkezésére; kitart amellett, hogy az említett alap erőforrásait a fontos segélyprojektekhez kell rendelni; hangsúlyozza, hogy a fejlesztésre szánt összegek nem használhatók fel a határigazgatási és visszatérési együttműködés, illetve a harmadik országok által a visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatban végzett ellenőrzések céljából; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a Szükséghelyzeti Alap teljes körű politikai elszámoltathatóságát, és növelje annak pénzügyi átláthatóságát, illetve alkalmazza konzisztens módon a segítségnyújtás eredményességére vonatkozóan nemzetközileg elfogadott elveket, úgymint a demokratikus felelősségvállalást és összehangolást; ösztönzi a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a Szükséghelyzeti Alaphoz, és hangsúlyozza, hogy mindenképpen szükség van a finanszírozott projektek és programok nyomon követésére és értékelésére – az alap hatásvizsgálatával együtt – annak érdekében, hogy az alap a kitűzött célt, konkrétan a rászorulók segítését szolgálja, ne pedig az emberi jogok megsértését elkövető kormányokat finanszírozza; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap (Szükséghelyzeti Alap) EU által történő létrehozását, amely a destabilizáció, a kényszerű lakóhelyelhagyás és az illegális migráció elleni küzdelem eszköze, és az uniós alapokból 1,8 milliárd euro, az uniós tagállamoktól pedig 81 millió euro áll a rendelkezésére; kitart amellett, hogy az említett alap erőforrásait a fontos segélyprojektekhez kell rendelni; hangsúlyozza, hogy a fejlesztésre szánt összegek nem használhatók fel a határigazgatási és visszatérési együttműködés, illetve a harmadik országok által a visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatban végzett ellenőrzések céljából; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a Szükséghelyzeti Alap teljes körű politikai elszámoltathatóságát, és növelje annak pénzügyi átláthatóságát, illetve alkalmazza konzisztens módon a segítségnyújtás eredményességére vonatkozóan nemzetközileg elfogadott elveket, úgymint a demokratikus felelősségvállalást és összehangolást; ösztönzi a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a Szükséghelyzeti Alaphoz, és hangsúlyozza, hogy mindenképpen szükség van a finanszírozott projektek és programok nyomon követésére és értékelésére – az alap hatásvizsgálatával együtt – annak érdekében, hogy az alap a kitűzött célt, konkrétan a rászorulók segítését szolgálja, ne pedig az emberi jogok megsértését elkövető kormányokat finanszírozza;

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a Szükséghelyzeti Alap finanszírozása és más humanitárius segítségnyújtás keretében tett kötelezettségvállalásokat; emlékeztet arra, hogy az UNHCR-nek egyértelműen nem állnak rendelkezésre a humanitárius válságok kezeléséhez szükséges pénzügyi források; kéri az EU-t, hogy fokozza az áttelepítésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, és hajtsa végre az addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási konferencián hozott határozatot, amely a bruttó nemzeti jövedelem 0,15–0,2 %-át a legkevésbé fejlett országok számára történő rövid távú hivatalos fejlesztési segítségnyújtáshoz rendeli; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a Szükséghelyzeti Alap finanszírozása és más humanitárius segítségnyújtás keretében tett kötelezettségvállalásokat; emlékeztet arra, hogy az UNHCR-nek egyértelműen nem állnak rendelkezésre a humanitárius válságok kezeléséhez szükséges pénzügyi források; kéri az EU-t, hogy fokozza az áttelepítésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, és hajtsa végre az addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási konferencián hozott határozatot, amely a bruttó nemzeti jövedelem 0,15–0,2 %-át a legkevésbé fejlett országok számára történő rövid távú hivatalos fejlesztési segítségnyújtáshoz rendeli;

| 29. | rámutat, hogy a tömeges migráció alapvető okainak egyike az éghajlatváltozás és annak természeti katasztrófákban megnyilvánuló hatásai; figyelmeztet arra, hogy a természeti katasztrófák miatti tömeges migrációs áramlatok a jövőben fokozódni fognak; ismételten hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás és az országukat elhagyó emberek közötti bonyolult összefüggések holisztikus megközelítésére van szükség, az AKCS Migrációs Megfigyelőközpontjának szakértelmét is felhasználva; úgy véli, hogy ez az integrált megközelítés többek között figyelembe kell, hogy vegye a biztonságot, a mezőgazdaságot, a környezetkárosodást és a fenntartható városi/vidéki fejlődést; általánosságban szorgalmazza, hogy az éghajlatváltozást szisztematikusan integrálni kell valamennyi külső politikába, különösen a fejlesztési együttműködési politikákba; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy a tömeges migráció alapvető okainak egyike az éghajlatváltozás és annak természeti katasztrófákban megnyilvánuló hatásai; figyelmeztet arra, hogy a természeti katasztrófák miatti tömeges migrációs áramlatok a jövőben fokozódni fognak; ismételten hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás és az országukat elhagyó emberek közötti bonyolult összefüggések holisztikus megközelítésére van szükség, az AKCS Migrációs Megfigyelőközpontjának szakértelmét is felhasználva; úgy véli, hogy ez az integrált megközelítés többek között figyelembe kell, hogy vegye a biztonságot, a mezőgazdaságot, a környezetkárosodást és a fenntartható városi/vidéki fejlődést; általánosságban szorgalmazza, hogy az éghajlatváltozást szisztematikusan integrálni kell valamennyi külső politikába, különösen a fejlesztési együttműködési politikákba;

| 30. | felhív egy nemzetközi jogi keret létrehozására a „klímamenekült” státus meghatározásához; úgy véli, hogy az Unió és az AKCS-országok vezető szerepet játszhatnak egy ilyen keret megalkotásában; |
| --- | --- |

30.

felhív egy nemzetközi jogi keret létrehozására a „klímamenekült” státus meghatározásához; úgy véli, hogy az Unió és az AKCS-országok vezető szerepet játszhatnak egy ilyen keret megalkotásában;

| 31. | arra szólít fel, hogy a klímamenekültek problémáját a meglévő jogi eszközöket vagy alapelveket kiterjesztő intézkedésekkel kell kezelni, ami koherens és kötelező erejű megoldást nyújtana; felhívja az EU-t, hogy bocsássa rendelkezésre a korábban általa ígért éghajlat-finanszírozási alapokat, hogy eleget tehessen a hagyományos fejlesztési támogatás 2020-ig évi 100 milliárd amerikai dollárral való kiegészítésére irányuló közös célkitűzésnek; |
| --- | --- |

31.

arra szólít fel, hogy a klímamenekültek problémáját a meglévő jogi eszközöket vagy alapelveket kiterjesztő intézkedésekkel kell kezelni, ami koherens és kötelező erejű megoldást nyújtana; felhívja az EU-t, hogy bocsássa rendelkezésre a korábban általa ígért éghajlat-finanszírozási alapokat, hogy eleget tehessen a hagyományos fejlesztési támogatás 2020-ig évi 100 milliárd amerikai dollárral való kiegészítésére irányuló közös célkitűzésnek;

| 32. | elismerését fejezi ki az EU által a Nansen-kezdeményezéshez és az ehhez kapcsolódó Nansen védelmi menetrendhez nyújtott támogatásért, amely a többek között az éghajlatváltozással összefüggő természeti veszélyek okozta katasztrófák miatt lakóhelyükről más országba távozó emberek védelmére összpontosít; ösztönzi az EU által létrehozott, éghajlatváltozás elleni globális szövetség további megerősítését az éghajlatváltozásnak leginkább kitett szegény fejlődő országok támogatása érdekében, hogy növelhető legyen ezeknek az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodási képessége; |
| --- | --- |

32.

elismerését fejezi ki az EU által a Nansen-kezdeményezéshez és az ehhez kapcsolódó Nansen védelmi menetrendhez nyújtott támogatásért, amely a többek között az éghajlatváltozással összefüggő természeti veszélyek okozta katasztrófák miatt lakóhelyükről más országba távozó emberek védelmére összpontosít; ösztönzi az EU által létrehozott, éghajlatváltozás elleni globális szövetség további megerősítését az éghajlatváltozásnak leginkább kitett szegény fejlődő országok támogatása érdekében, hogy növelhető legyen ezeknek az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodási képessége;

| 33. | sürgeti, hogy az éghajlatváltozás és a migráció témáját szerepeltessék az AKCS–EU migrációs és fejlesztési program keretében; |
| --- | --- |

33.

sürgeti, hogy az éghajlatváltozás és a migráció témáját szerepeltessék az AKCS–EU migrációs és fejlesztési program keretében;

| 34. | felhívja az EU-t, hogy az AKCS–EU migrációs fellépés keretében sürgősen biztosítson technikai segítségnyújtást az érintett AKCS-országok számára az éghajlatváltozással és a migrációval kapcsolatos, számukra egyre inkább létfontosságú kérdések tekintetében, úgy alkalmazkodási stratégia gyanánt, mint katasztrófamegelőzés céljából; |
| --- | --- |

34.

felhívja az EU-t, hogy az AKCS–EU migrációs fellépés keretében sürgősen biztosítson technikai segítségnyújtást az érintett AKCS-országok számára az éghajlatváltozással és a migrációval kapcsolatos, számukra egyre inkább létfontosságú kérdések tekintetében, úgy alkalmazkodási stratégia gyanánt, mint katasztrófamegelőzés céljából;

| 35. | felhívja az EU-t, tagállamait és az AKCS-országokat, hogy bővítsék ki a helyszíni humanitárius segítségnyújtást a hazájukban üldözött közösségek biztonságának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

felhívja az EU-t, tagállamait és az AKCS-országokat, hogy bővítsék ki a helyszíni humanitárius segítségnyújtást a hazájukban üldözött közösségek biztonságának előmozdítása érdekében;

| 36. | elismeri, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés, valamint egy demokrácián, erős és átlátható intézményeken alapuló állam kiépítése erősen hozzájárul a kényszerű migráció mélyen gyökerező okainak felszámolásához; kéri az EU-t és minden nemzetközi szereplőt, hogy erősítsék meg a fejlesztési együttműködést és az állandó politikai párbeszéd eszközeit; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés, valamint egy demokrácián, erős és átlátható intézményeken alapuló állam kiépítése erősen hozzájárul a kényszerű migráció mélyen gyökerező okainak felszámolásához; kéri az EU-t és minden nemzetközi szereplőt, hogy erősítsék meg a fejlesztési együttműködést és az állandó politikai párbeszéd eszközeit;

| 37. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok regionális és nemzeti parlamentjeinek, az EU tagállamainak és az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

37.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok regionális és nemzeti parlamentjeinek, az EU tagállamainak és az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (9)

A választások előtti és a biztonsági helyzet a Kongói Demokratikus Köztársaságban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2016. június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a KDK-ról szóló határozataira, különösen a KDK szankciórendszerének és a szakértői csoportok megbízatásának megújításáról szóló 2198. (2015) számú, valamint a 2277. (2016) számú határozatára, amely megújította az Egyesült Nemzetek Szervezetének kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójának (MONUSCO) megbízatását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a KDK-ról szóló határozataira, különösen a KDK szankciórendszerének és a szakértői csoportok megbízatásának megújításáról szóló 2198. (2015) számú, valamint a 2277. (2016) számú határozatára, amely megújította az Egyesült Nemzetek Szervezetének kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójának (MONUSCO) megbízatását,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel a 2013. decemberi nairobi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. decemberi nairobi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodásra, amelyet 2013 februárjában Addisz-Abebában írtak alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodásra, amelyet 2013 februárjában Addisz-Abebában írtak alá,

| — | tekintettel az ENSZ szakértői csoportjának a KDK-ról szóló 2015. január 12-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szakértői csoportjának a KDK-ról szóló 2015. január 12-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2015. július 27-i éves jelentésére az emberi jogok kongói demokratikus köztársasági helyzetéről és az ENSZ Közös Emberi Jogi Hivatalának a KDK-ban folytatott tevékenységéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2015. július 27-i éves jelentésére az emberi jogok kongói demokratikus köztársasági helyzetéről és az ENSZ Közös Emberi Jogi Hivatalának a KDK-ban folytatott tevékenységéről,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a KDK-ban kialakult helyzetről szóló 2015. november 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a KDK-ban kialakult helyzetről szóló 2015. november 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2016. március 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2016. március 9-i jelentésére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének a KDK-ban egy befogadó politikai párbeszéd szükségességéről, valamint e szervezeteknek a melletti elkötelezettségéről szóló 2016. február 16-i sajtónyilatkozatára, hogy támogatják a demokrácia országon belüli megszilárdításában a kongóiak által kifejtett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének a KDK-ban egy befogadó politikai párbeszéd szükségességéről, valamint e szervezeteknek a melletti elkötelezettségéről szóló 2016. február 16-i sajtónyilatkozatára, hogy támogatják a demokrácia országon belüli megszilárdításában a kongóiak által kifejtett erőfeszítéseket,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, különösen a 2015. július 9-i, 2015. december 17-i, valamint 2016. március 10-i állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, különösen a 2015. július 9-i, 2015. december 17-i, valamint 2016. március 10-i állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló, 2016. május 23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló, 2016. május 23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU Tanácsa által 2015. június 22-én elfogadott, az emberi jogok helyzetéről és a demokráciáról szóló uniós éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsa által 2015. június 22-én elfogadott, az emberi jogok helyzetéről és a demokráciáról szóló uniós éves jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen a 2015, január 25-i és 2015. október 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen a 2015, január 25-i és 2015. október 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a KDK-beli emberi jogi helyzetről szóló, 2015. október 21-i, illetve a nemzeti párbeszédnek a KDK-ban történő elindítását követő, 2015. november 19-i helyi uniós nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK-beli emberi jogi helyzetről szóló, 2015. október 21-i, illetve a nemzeti párbeszédnek a KDK-ban történő elindítását követő, 2015. november 19-i helyi uniós nyilatkozatra;

| — | tekintettel az afrikai Nagy tavak-régióval foglalkozó nemzetközi küldöttek és képviselők csoportja által a KDK-ban lezajlott választásokról szóló, 2015. szeptember 2-án kiadott közös sajtónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai Nagy tavak-régióval foglalkozó nemzetközi küldöttek és képviselők csoportja által a KDK-ban lezajlott választásokról szóló, 2015. szeptember 2-án kiadott közös sajtónyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2006. február 18.-i kongói alkotmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. február 18.-i kongói alkotmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Joseph Kabila 2001 óta a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöke; mivel a következő elnök- és parlamenti választásokat 2016 novemberére tervezik, Kabila elnök hivatali ideje pedig 2016. december 20-án jár le; mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöki mandátumát a kongói alkotmány mindössze két ciklusra korlátozza; |
| --- | --- |

A.

mivel Joseph Kabila 2001 óta a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöke; mivel a következő elnök- és parlamenti választásokat 2016 novemberére tervezik, Kabila elnök hivatali ideje pedig 2016. december 20-án jár le; mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöki mandátumát a kongói alkotmány mindössze két ciklusra korlátozza;

| B. | mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság (CENI) 2016. április 15-én úgy nyilatkozott, hogy az új választói névjegyzék elkészítésének folyamata 2016 júliusában kezdődik, és három évet vehet igénybe; mivel a bizottság 2016. március 18-án bejelentette, hogy nem tudja megszervezni az elnök- és parlamenti választásokat a tervek szerint, míg ezzel szemben a Frankofónia Nemzetközi Szervezete azt állítja, hogy a választói névjegyzék három hónap alatt is naprakésszé tehető; |
| --- | --- |

B.

mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság (CENI) 2016. április 15-én úgy nyilatkozott, hogy az új választói névjegyzék elkészítésének folyamata 2016 júliusában kezdődik, és három évet vehet igénybe; mivel a bizottság 2016. március 18-án bejelentette, hogy nem tudja megszervezni az elnök- és parlamenti választásokat a tervek szerint, míg ezzel szemben a Frankofónia Nemzetközi Szervezete azt állítja, hogy a választói névjegyzék három hónap alatt is naprakésszé tehető;

| C. | mivel e helyzet miatt a kongói demokratikus köztársaságbeli politikai ellenzék azzal vádolja Kabila elnököt és kormányát, hogy közigazgatási és technikai eszközökkel próbálják késleltetni a választásokat és az alkotmányos mandátumon túl is hatalmon maradni; |
| --- | --- |

C.

mivel e helyzet miatt a kongói demokratikus köztársaságbeli politikai ellenzék azzal vádolja Kabila elnököt és kormányát, hogy közigazgatási és technikai eszközökkel próbálják késleltetni a választásokat és az alkotmányos mandátumon túl is hatalmon maradni;

| D. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság választói törvényének, konkrétan 8. cikkének módosítására irányuló első kísérlettel a civil társadalom erőteljes ellenállásának és mozgósításának hatására 2015-ben felhagytak; mivel az említett kísérletek következtében az országban fokozódott a politikai feszültség, a nyugtalanság és az erőszak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság választói törvényének, konkrétan 8. cikkének módosítására irányuló első kísérlettel a civil társadalom erőteljes ellenállásának és mozgósításának hatására 2015-ben felhagytak; mivel az említett kísérletek következtében az országban fokozódott a politikai feszültség, a nyugtalanság és az erőszak;

| E. | mivel a következő elnök- és parlamenti választások rendkívül fontosak, és békés, átlátható és határidőn belüli lebonyolításuk nagymértékben hozzájárulhat a Kongói Demokratikus Köztársaságban több mint egy évtizede elkezdődött folyamat megszilárdításához; |
| --- | --- |

E.

mivel a következő elnök- és parlamenti választások rendkívül fontosak, és békés, átlátható és határidőn belüli lebonyolításuk nagymértékben hozzájárulhat a Kongói Demokratikus Köztársaságban több mint egy évtizede elkezdődött folyamat megszilárdításához;

| F. | mivel az EU 2014 júniusában választási utánkövető missziót küldött a Kongói Demokratikus Köztársaságba, amely rámutatott arra, hogy biztosítani kell a naprakész választói névjegyzéket, a jelöltek közötti tisztességes versenyfeltételeket, a polgári szabadságjogok erőteljesebb védelmét és a tisztességes választói vitarendezési rendszert, továbbá a büntetlenség megszüntetésére kell törekedni; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU 2014 júniusában választási utánkövető missziót küldött a Kongói Demokratikus Köztársaságba, amely rámutatott arra, hogy biztosítani kell a naprakész választói névjegyzéket, a jelöltek közötti tisztességes versenyfeltételeket, a polgári szabadságjogok erőteljesebb védelmét és a tisztességes választói vitarendezési rendszert, továbbá a büntetlenség megszüntetésére kell törekedni;

| G. | mivel Kabila elnök 2015. november 28-án nemzeti párbeszédre szólított fel; mivel az Afrikai Unió ezt követően Edem Kodjo korábbi togói minisztert jelölte ki a nemzeti politikai párbeszéd előmozdítójának; mivel két jelentős ellenzéki csoportosulás (a G7 és la Dynamique de l’opposition) elutasította Edem Kodjo végső következtetéseit, mivel azok nem tükrözik a jelenlegi tényleges helyzetet, és mostanáig azt is elutasították, hogy részt vegyenek az említett párbeszédben, mivel véleményük szerint az nem nyílt, nem inkluzív és nem is demokratikus, hanem pusztán halogató taktika; |
| --- | --- |

G.

mivel Kabila elnök 2015. november 28-án nemzeti párbeszédre szólított fel; mivel az Afrikai Unió ezt követően Edem Kodjo korábbi togói minisztert jelölte ki a nemzeti politikai párbeszéd előmozdítójának; mivel két jelentős ellenzéki csoportosulás (a G7 és la Dynamique de l’opposition) elutasította Edem Kodjo végső következtetéseit, mivel azok nem tükrözik a jelenlegi tényleges helyzetet, és mostanáig azt is elutasították, hogy részt vegyenek az említett párbeszédben, mivel véleményük szerint az nem nyílt, nem inkluzív és nem is demokratikus, hanem pusztán halogató taktika;

| H. | mivel az Afrikai Unió, az ENSZ, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezete közösen hangsúlyozták a párbeszéd, valamint annak fontosságát, hogy a demokráciát és a jogállamiságot tiszteletben tartó politikai szereplők között megállapodás szülessen, és felszólították valamennyi kongói politikai szereplőt, hogy teljes mértékben működjenek együtt Edem Kodjóval; |
| --- | --- |

H.

mivel az Afrikai Unió, az ENSZ, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezete közösen hangsúlyozták a párbeszéd, valamint annak fontosságát, hogy a demokráciát és a jogállamiságot tiszteletben tartó politikai szereplők között megállapodás szülessen, és felszólították valamennyi kongói politikai szereplőt, hogy teljes mértékben működjenek együtt Edem Kodjóval;

| I. | mivel az emberi jogi csoportok az elmúlt hónapokban többször is arról számoltak be, hogy az országban romlik az emberi jogok helyzete, illetve a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, többek között azáltal, hogy túlzott kényszert alkalmaznak békés tüntetők, újságírók, politikai vezetők és más olyan személyek ellen, akik ellenállnak Kabila elnök arra irányuló kísérleteinek, hogy az alkotmány szerint két ciklusra korlátozott hivatali időn túl is hatalmon maradjon; |
| --- | --- |

I.

mivel az emberi jogi csoportok az elmúlt hónapokban többször is arról számoltak be, hogy az országban romlik az emberi jogok helyzete, illetve a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, többek között azáltal, hogy túlzott kényszert alkalmaznak békés tüntetők, újságírók, politikai vezetők és más olyan személyek ellen, akik ellenállnak Kabila elnök arra irányuló kísérleteinek, hogy az alkotmány szerint két ciklusra korlátozott hivatali időn túl is hatalmon maradjon;

| J. | mivel egyes elnyomási cselekmények halálos kimenetelűek voltak vagy sérüléssel jártak; mivel más esetekben önkényesen tartóztattak le vagy állítottak bíróság elé embereket politikai indokkal; mivel a sajtószabadságot újságírókkal szembeni fenyegetésekkel és támadásokkal korlátozzák a Riporterek Határok Nélkül és az Újságírók Veszélyben szerint, amely 72 olyan esetet sorol fel, amikor támadás ért újságírókat vagy a médiát, illetve ezt igazolja egyes sajtóorgánumok bezárása is; mivel az ENSZ és bizonyos emberi jogi szervezetek azt állapították meg, hogy az emberi jogokat számos esetben állami tisztviselők sértik meg, és hogy a fő elkövetők bíróság elé állításában csak kismértékű előrelépés történt; |
| --- | --- |

J.

mivel egyes elnyomási cselekmények halálos kimenetelűek voltak vagy sérüléssel jártak; mivel más esetekben önkényesen tartóztattak le vagy állítottak bíróság elé embereket politikai indokkal; mivel a sajtószabadságot újságírókkal szembeni fenyegetésekkel és támadásokkal korlátozzák a Riporterek Határok Nélkül és az Újságírók Veszélyben szerint, amely 72 olyan esetet sorol fel, amikor támadás ért újságírókat vagy a médiát, illetve ezt igazolja egyes sajtóorgánumok bezárása is; mivel az ENSZ és bizonyos emberi jogi szervezetek azt állapították meg, hogy az emberi jogokat számos esetben állami tisztviselők sértik meg, és hogy a fő elkövetők bíróság elé állításában csak kismértékű előrelépés történt;

| K. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban, különösen keleti és délkeleti részében tovább romlik a helyzet, és sokszor számolnak be az emberi jogok és a nemzetközi jog megsértéséről, ideértve a civilek elleni célzott támadásokat, a tárgyalás nélküli kivégzéseket, az emberrablást, a gyermekek fegyveres csoportok által történő toborzását és felhasználását, illetve a széles körben elterjedt szexuális és nemi alapú erőszakot; mivel, ami a szexuális erőszakot illeti, az ENSZ hangsúlyozta, hogy a kongói hatóságok erőteljesen fellépnek a jelenség ellen, többek közt az elmúlt hónapokban 20 bírósági eljárásra került sor, amelyek során 19 katonatisztet ítéltek el erőszakos közösülés vádjával; |
| --- | --- |

K.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban, különösen keleti és délkeleti részében tovább romlik a helyzet, és sokszor számolnak be az emberi jogok és a nemzetközi jog megsértéséről, ideértve a civilek elleni célzott támadásokat, a tárgyalás nélküli kivégzéseket, az emberrablást, a gyermekek fegyveres csoportok által történő toborzását és felhasználását, illetve a széles körben elterjedt szexuális és nemi alapú erőszakot; mivel, ami a szexuális erőszakot illeti, az ENSZ hangsúlyozta, hogy a kongói hatóságok erőteljesen fellépnek a jelenség ellen, többek közt az elmúlt hónapokban 20 bírósági eljárásra került sor, amelyek során 19 katonatisztet ítéltek el erőszakos közösülés vádjával;

| L. | mivel a humanitárius szervezetek becslése szerint a politikai instabilitás káoszba sodorja az országot, a különféle korábbi és jelenlegi válságok miatt eleve meggyengült lakosságát pedig szélsőséges szegénységbe és bizonytalanságba taszítja, és 7,5 millióan máris segítségre szorulnak; mivel a folyamatban lévő konfliktus és katonai műveletek miatt 1,5 millió ember kényszerült lakóhelyének elhagyására az országon belül, és 500 000 ember menekült el az országból; |
| --- | --- |

L.

mivel a humanitárius szervezetek becslése szerint a politikai instabilitás káoszba sodorja az országot, a különféle korábbi és jelenlegi válságok miatt eleve meggyengült lakosságát pedig szélsőséges szegénységbe és bizonytalanságba taszítja, és 7,5 millióan máris segítségre szorulnak; mivel a folyamatban lévő konfliktus és katonai műveletek miatt 1,5 millió ember kényszerült lakóhelyének elhagyására az országon belül, és 500 000 ember menekült el az országból;

| M. | mivel a KDK-ra vonatkozó, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó nemzeti indikatív program, amely a 11. EFA-ból 620 millió euro összegű finanszírozásban részesül, előtérbe helyezi a kormányzás és a jogállamiság megerősítését, beleértve az igazságszolgáltatás, a rendőrség és a hadsereg megreformálását; |
| --- | --- |

M.

mivel a KDK-ra vonatkozó, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó nemzeti indikatív program, amely a 11. EFA-ból 620 millió euro összegű finanszírozásban részesül, előtérbe helyezi a kormányzás és a jogállamiság megerősítését, beleértve az igazságszolgáltatás, a rendőrség és a hadsereg megreformálását;

| N. | mivel az Amerikai Egyesült Államok és az Egyesült Királyság 2016. május 13-án úgy nyilatkozott, hogy a KDK demokratikus folyamatait vagy intézményeit veszélyeztető cselekményekben vagy szakpolitikákban részt vevők elrettentésére irányuló célzott szankciók alkalmazása során az európai és nemzetközi partnereikkel való esetleges összehangolást tervezik; |
| --- | --- |

N.

mivel az Amerikai Egyesült Államok és az Egyesült Királyság 2016. május 13-án úgy nyilatkozott, hogy a KDK demokratikus folyamatait vagy intézményeit veszélyeztető cselekményekben vagy szakpolitikákban részt vevők elrettentésére irányuló célzott szankciók alkalmazása során az európai és nemzetközi partnereikkel való esetleges összehangolást tervezik;

| O. | mivel a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés és azok kiaknázása továbbra is fontos szerepet játszik a KDK-ban és a régióban zajló konfliktusok gerjesztésében; |
| --- | --- |

O.

mivel a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés és azok kiaknázása továbbra is fontos szerepet játszik a KDK-ban és a régióban zajló konfliktusok gerjesztésében;

| 1. | mélyen aggasztja a Kongói Demokratikus Köztársaság helyzetének egyre fokozódó instabilitása a választás előtti feszült időszakban; ezzel összefüggésben felhívja a kongói hatóságokat, hogy tegyék naprakésszé a választói névjegyzéket, és további késedelem nélkül ismertessék a választási naptárt, illetve az elnök- és a parlamenti választások hiteles és tisztességes költségvetését, teljes mértékben tiszteletben tartva az alkotmányos határidőket és rendelkezéseket; elégedetten veszi tudomásul, hogy az EU és a nemzetközi közösség szükség esetén támogatni kívánja a kongói választási eljárást, amennyiben a fent említett előfeltételek teljesülnek; |
| --- | --- |

1.

mélyen aggasztja a Kongói Demokratikus Köztársaság helyzetének egyre fokozódó instabilitása a választás előtti feszült időszakban; ezzel összefüggésben felhívja a kongói hatóságokat, hogy tegyék naprakésszé a választói névjegyzéket, és további késedelem nélkül ismertessék a választási naptárt, illetve az elnök- és a parlamenti választások hiteles és tisztességes költségvetését, teljes mértékben tiszteletben tartva az alkotmányos határidőket és rendelkezéseket; elégedetten veszi tudomásul, hogy az EU és a nemzetközi közösség szükség esetén támogatni kívánja a kongói választási eljárást, amennyiben a fent említett előfeltételek teljesülnek;

| 2. | felhív a választások sikeres és határidőn belül történő megtartására, mivel ez elengedhetetlen az ország és az egész régió hosszú távú stabilitásához és fejlődéséhez; megerősíti, hogy a választásokat a 2006. évi kongói alkotmány és különösen annak 70., 73., 103., 105., 220. és 222. cikke szövegével és szellemével teljes összhangban, továbbá a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai charta elveinek megfelelően kell megtartani, és a KDK-t felhívják az utóbbi haladéktalan ratifikálására; nézete szerint mindez egyértelműen a KDK hatóságainak a feladata, akik kötelesek az átlátható, hiteles és inkluzív választásokat előmozdító környezetet garantálni; |
| --- | --- |

2.

felhív a választások sikeres és határidőn belül történő megtartására, mivel ez elengedhetetlen az ország és az egész régió hosszú távú stabilitásához és fejlődéséhez; megerősíti, hogy a választásokat a 2006. évi kongói alkotmány és különösen annak 70., 73., 103., 105., 220. és 222. cikke szövegével és szellemével teljes összhangban, továbbá a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai charta elveinek megfelelően kell megtartani, és a KDK-t felhívják az utóbbi haladéktalan ratifikálására; nézete szerint mindez egyértelműen a KDK hatóságainak a feladata, akik kötelesek az átlátható, hiteles és inkluzív választásokat előmozdító környezetet garantálni;

| 3. | tudomásul veszi, hogy Kabila elnök nemzeti párbeszéd elindítását kezdeményezte, és hangsúlyozza, hogy a hiteles választási eljárás és naptár feltételeiről való békés megállapodáshoz mindenki által elfogadott nyílt, inkluzív és demokratikus politikai párbeszédre van szükség; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy Kabila elnök nemzeti párbeszéd elindítását kezdeményezte, és hangsúlyozza, hogy a hiteles választási eljárás és naptár feltételeiről való békés megállapodáshoz mindenki által elfogadott nyílt, inkluzív és demokratikus politikai párbeszédre van szükség;

| 4. | felhívja az EU-t és az AU-t, hogy teljes együttműködésüket terjesszék ki egy inkluzív párbeszédre, és törekedjenek a KDK politikai szereplői között a demokráciát és a jogállamiságot tiszteletben tartó megállapodásra, emellett pedig a KDK-ban továbbra is hangolják össze erőfeszítéseiket más nemzetközi érdekelt felekkel, különösen az ENSZ-szel; |
| --- | --- |

4.

felhívja az EU-t és az AU-t, hogy teljes együttműködésüket terjesszék ki egy inkluzív párbeszédre, és törekedjenek a KDK politikai szereplői között a demokráciát és a jogállamiságot tiszteletben tartó megállapodásra, emellett pedig a KDK-ban továbbra is hangolják össze erőfeszítéseiket más nemzetközi érdekelt felekkel, különösen az ENSZ-szel;

| 5. | sürgeti a KDK kormányát, hogy mutasson fel további eredményeket az ország demokratizálásában, és ennek érdekében aktívan építsen a 2011. évi uniós választási megfigyelő misszió végleges jelentésében, továbbá a 2014. évi utánkövető misszió jelentésében foglalt ajánlásokra; hangsúlyozza, hogy a KDK választási eljárásához nyújtott uniós támogatás jellege és mértéke az e jelentésekben foglalt ajánlások végrehajtásában elért eredményektől kell, hogy függjön; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a KDK kormányát, hogy mutasson fel további eredményeket az ország demokratizálásában, és ennek érdekében aktívan építsen a 2011. évi uniós választási megfigyelő misszió végleges jelentésében, továbbá a 2014. évi utánkövető misszió jelentésében foglalt ajánlásokra; hangsúlyozza, hogy a KDK választási eljárásához nyújtott uniós támogatás jellege és mértéke az e jelentésekben foglalt ajánlások végrehajtásában elért eredményektől kell, hogy függjön;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Független Nemzeti Választási Bizottság pártatlan és inkluzív intézmény kell, hogy legyen, amely elegendő erőforrással rendelkezik egy átfogó és átlátható eljárás lebonyolításához; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a Független Nemzeti Választási Bizottság pártatlan és inkluzív intézmény kell, hogy legyen, amely elegendő erőforrással rendelkezik egy átfogó és átlátható eljárás lebonyolításához;

| 7. | mély aggodalmának ad hangot a biztonsági és az emberi jogi helyzet KDK-ban tapasztalt romlása és különösen a fokozódó politikai erőszakról szóló állandó beszámolók miatt; kitart amellett, hogy a kormány feladata a jelenlegi politikai válság elmélyülésének és az erőszak eszkalálódásának az elkerülése, továbbá az állampolgárok politikai jogainak, különösen a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés jogának a tiszteletben tartása és védelme, mivel ezek a dinamikus politikai és demokratikus élet alapjai; |
| --- | --- |

7.

mély aggodalmának ad hangot a biztonsági és az emberi jogi helyzet KDK-ban tapasztalt romlása és különösen a fokozódó politikai erőszakról szóló állandó beszámolók miatt; kitart amellett, hogy a kormány feladata a jelenlegi politikai válság elmélyülésének és az erőszak eszkalálódásának az elkerülése, továbbá az állampolgárok politikai jogainak, különösen a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés jogának a tiszteletben tartása és védelme, mivel ezek a dinamikus politikai és demokratikus élet alapjai;

| 8. | határozottan elítéli az erőszak alkalmazását és a különösen az ellenzék tagjait, az emberijog-védőket és az újságírókat a soron következő választási ciklust megelőzően sújtó komoly korlátozásokat és megfélemlítéseket; kéri valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátását; felhívja a kongói hatóságokat, hogy garantálják a Nemzeti Emberi Jogi Bizottság függetlenségét, és tegyék lehetővé, hogy teljes függetlenségben tevékenykedhessen, a megfelelő erőforrások birtokában; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli az erőszak alkalmazását és a különösen az ellenzék tagjait, az emberijog-védőket és az újságírókat a soron következő választási ciklust megelőzően sújtó komoly korlátozásokat és megfélemlítéseket; kéri valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátását; felhívja a kongói hatóságokat, hogy garantálják a Nemzeti Emberi Jogi Bizottság függetlenségét, és tegyék lehetővé, hogy teljes függetlenségben tevékenykedhessen, a megfelelő erőforrások birtokában;

| 9. | kéri, hogy a KDK kormánya és a nemzetközi partnerek folytassanak alapos és átlátható vizsgálatot az emberi jogoknak nemrég különösen a választások miatti tiltakozás keretében az ország különféle részein történt megsértésére és a Beninben és Észak-Kivuban nemrég elkövetett tömeggyilkosságokra vonatkozóan, megismétli, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a nemi erőszak elkövetői, valamint a gyermekkatonák besorozásáért felelős személyek nem maradhatnak büntetlenül; hangsúlyozza, hogy bármely ilyen cselekményért felelős személyt jelenteni és azonosítani kell, továbbá a nemzetközi büntetőjoggal összhangban büntetőeljárás alá kell vonni és meg kell büntetni; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a KDK kormánya és a nemzetközi partnerek folytassanak alapos és átlátható vizsgálatot az emberi jogoknak nemrég különösen a választások miatti tiltakozás keretében az ország különféle részein történt megsértésére és a Beninben és Észak-Kivuban nemrég elkövetett tömeggyilkosságokra vonatkozóan, megismétli, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a nemi erőszak elkövetői, valamint a gyermekkatonák besorozásáért felelős személyek nem maradhatnak büntetlenül; hangsúlyozza, hogy bármely ilyen cselekményért felelős személyt jelenteni és azonosítani kell, továbbá a nemzetközi büntetőjoggal összhangban büntetőeljárás alá kell vonni és meg kell büntetni;

| 10. | elismeri a kongói hatóságoknak a büntetlenség felszámolása, valamint a szexuális erőszak és a gyermekekkel szemben elkövetett erőszak megelőzésére tett erőfeszítéseit, ugyanakkor hozzátéve, hogy az előrelépés üteme továbbra is lassú; felhívja a kormányt, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőséget, különösen az elnökjelöltek listáján szereplő nők tekintetében; |
| --- | --- |

10.

elismeri a kongói hatóságoknak a büntetlenség felszámolása, valamint a szexuális erőszak és a gyermekekkel szemben elkövetett erőszak megelőzésére tett erőfeszítéseit, ugyanakkor hozzátéve, hogy az előrelépés üteme továbbra is lassú; felhívja a kormányt, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőséget, különösen az elnökjelöltek listáján szereplő nők tekintetében;

| 11. | mély aggodalmának ad hangot a KDK ijesztő humanitárius helyzete miatt, amelyet különösen a keleti tartományokban bekövetkezett erőszakos fegyveres konfliktusok és 2015 áprilisa óta kb. 245 000 burundi menekült beáramlása okozott; emlékeztet arra, hogy a régióban található valamennyi fegyveres csoport semlegesítése erőteljesen hozzájárul majd a békéhez és a stabilitáshoz; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak segítséget a Kongói Demokratikus Köztársaság népének a lakosság leginkább veszélyeztetett csoportjai életkörülményeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

mély aggodalmának ad hangot a KDK ijesztő humanitárius helyzete miatt, amelyet különösen a keleti tartományokban bekövetkezett erőszakos fegyveres konfliktusok és 2015 áprilisa óta kb. 245 000 burundi menekült beáramlása okozott; emlékeztet arra, hogy a régióban található valamennyi fegyveres csoport semlegesítése erőteljesen hozzájárul majd a békéhez és a stabilitáshoz; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak segítséget a Kongói Demokratikus Köztársaság népének a lakosság leginkább veszélyeztetett csoportjai életkörülményeinek javítása érdekében;

| 12. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2277. (2016) számú határozatát, amely megújította a MONUSCO megbízatását, és megerősítette hatáskörét a választás során a civilek és az emberi jogok védelmére; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2277. (2016) számú határozatát, amely megújította a MONUSCO megbízatását, és megerősítette hatáskörét a választás során a civilek és az emberi jogok védelmére;

| 13. | felszólítja az AU-t és az EU-t, hogy a további destabilizáció megelőzése érdekében biztosítsák az állandó politikai párbeszédet a Nagy-tavak régió országai között; sajnálattal állapítja meg, hogy csak korlátozott előrelépés történt a béke és biztonság érdekében folytatandó együttműködésről szóló 2013. februári keretmegállapodás végrehajtása terén, és felhívja a feleket, hogy tevékenyen járuljanak hozzá a stabilizációs erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az AU-t és az EU-t, hogy a további destabilizáció megelőzése érdekében biztosítsák az állandó politikai párbeszédet a Nagy-tavak régió országai között; sajnálattal állapítja meg, hogy csak korlátozott előrelépés történt a béke és biztonság érdekében folytatandó együttműködésről szóló 2013. februári keretmegállapodás végrehajtása terén, és felhívja a feleket, hogy tevékenyen járuljanak hozzá a stabilizációs erőfeszítésekhez;

| 14. | emlékeztet a KDK által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti az uniós intézményeket, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a KDK hatóságaival a Cotonoui Megállapodás 8. cikke keretében, a választási folyamat végleges tisztázása érdekében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet a KDK által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti az uniós intézményeket, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a KDK hatóságaival a Cotonoui Megállapodás 8. cikke keretében, a választási folyamat végleges tisztázása érdekében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy ennek hiányában az EU-nak meg kell indítania a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti eljárást, konkrétan pedig a civil társadalom felé kell átirányítania a költségvetési támogatást, és célzott szankciókról kell intézkednie; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy ennek hiányában az EU-nak meg kell indítania a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti eljárást, konkrétan pedig a civil társadalom felé kell átirányítania a költségvetési támogatást, és célzott szankciókról kell intézkednie;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az AU kulcsszerepet játszik a közép-afrikai politikai válságok megakadályozásában, és felkéri annak vezetőit, különösen Dél-Afrikát, hogy törekedjenek a KDK alkotmányának való megfelelés biztosítására; sürgeti az EU-t, hogy minden rendelkezésére álló diplomáciai és gazdasági eszközzel – ideértve a gazdasági partnerségi megállapodások soron következő aláírását is – törekedjen e cél elérésére; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az AU kulcsszerepet játszik a közép-afrikai politikai válságok megakadályozásában, és felkéri annak vezetőit, különösen Dél-Afrikát, hogy törekedjenek a KDK alkotmányának való megfelelés biztosítására; sürgeti az EU-t, hogy minden rendelkezésére álló diplomáciai és gazdasági eszközzel – ideértve a gazdasági partnerségi megállapodások soron következő aláírását is – törekedjen e cél elérésére;

| 17. | üdvözli a kongói hatóságok arra irányuló erőfeszítését, hogy végrehajtsák az ásványkincsekkel való kereskedést és feldolgozásukat tiltó jogszabályokat azokon a területeken, ahol az ásványkincsek illegális kitermelése zajlik, például a fegyveres csoportok által ellenőrzött területeken; felszólítja a kongói hatóságokat, hogy erősítsék meg e jogszabályok végrehajtását, hogy véget lehessen vetni a KDK ásványkincsei illegális kitermelésének, és sürgeti, hogy a KDK folytassa erőfeszítéseit a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés betartása terén; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a kongói hatóságok arra irányuló erőfeszítését, hogy végrehajtsák az ásványkincsekkel való kereskedést és feldolgozásukat tiltó jogszabályokat azokon a területeken, ahol az ásványkincsek illegális kitermelése zajlik, például a fegyveres csoportok által ellenőrzött területeken; felszólítja a kongói hatóságokat, hogy erősítsék meg e jogszabályok végrehajtását, hogy véget lehessen vetni a KDK ásványkincsei illegális kitermelésének, és sürgeti, hogy a KDK folytassa erőfeszítéseit a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés betartása terén;

| 18. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének.

ÁLLÁSFOGLALÁS (10)

a nőkkel és a gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos közösülésről és erőszakról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

június 13–15-én Windhoekben (Namíbia) ülésezve,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és leányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölésével és megelőzésével foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és leányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölésével és megelőzésével foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel az uniós tagállamok által az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatáról 2014. július 4-én Brüsszelben megtartott éves ülésnek „Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatának 15 éve – előretekintés 2015-re” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamok által az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatáról 2014. július 4-én Brüsszelben megtartott éves ülésnek „Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatának 15 éve – előretekintés 2015-re” című jelentésére,

| — | tekintettel a nők és a lányok elleni erőszakra, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre vonatkozó uniós iránymutatásokra, illetve a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és a lányok elleni erőszakra, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre vonatkozó uniós iránymutatásokra, illetve a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel 2015. február 12., a gyermekkatonák bevetése elleni nemzetközi nap alkalmából Federica Mogherini, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/az Európai Bizottság alelnöke és Leila Zerrougui, az ENSZ-főtitkár gyermekek és fegyveres konfliktusok kapcsolatával foglalkozó különleges képviselője által tett közös sajtónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. február 12., a gyermekkatonák bevetése elleni nemzetközi nap alkalmából Federica Mogherini, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/az Európai Bizottság alelnöke és Leila Zerrougui, az ENSZ-főtitkár gyermekek és fegyveres konfliktusok kapcsolatával foglalkozó különleges képviselője által tett közös sajtónyilatkozatra,

| — | tekintettel Federica Mogherini, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/az Európai Bizottság alelnöke és Christos Stylianides, a humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős európai biztos 2015. szeptember 11-i közös levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/az Európai Bizottság alelnöke és Christos Stylianides, a humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős európai biztos 2015. szeptember 11-i közös levelére,

| — | tekintettel a Genfi Egyezményekre (1949) és azok kiegészítő jegyzőkönyveire (1977), a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (1989) és annak a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvére (2000), továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára (1998), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Genfi Egyezményekre (1949) és azok kiegészítő jegyzőkönyveire (1977), a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (1989) és annak a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvére (2000), továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára (1998),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009), 1889. (2009), 1960. (2010), 2106. (2013) és 2122. (2013) számú határozatára, továbbá az EU és az AKCS-államok említett határozatok értelmében fennálló kötelezettségvállalásaira és kötelezettségeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009), 1889. (2009), 1960. (2010), 2106. (2013) és 2122. (2013) számú határozatára, továbbá az EU és az AKCS-államok említett határozatok értelmében fennálló kötelezettségvállalásaira és kötelezettségeire,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosa hivatalának (UNHCR) a menekült nők védelméről, többek között az ellenük irányuló szexuális erőszak megakadályozásáról és az arra való reagálásról szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosa hivatalának (UNHCR) a menekült nők védelméről, többek között az ellenük irányuló szexuális erőszak megakadályozásáról és az arra való reagálásról szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel Leila Zerrougui, az ENSZ-főtitkár gyermekek és fegyveres konfliktusok kapcsolatával foglalkozó különleges képviselője által az Emberi Jogi Tanácsnak címzett, 2015. december 28-án közzétett éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel Leila Zerrougui, az ENSZ-főtitkár gyermekek és fegyveres konfliktusok kapcsolatával foglalkozó különleges képviselője által az Emberi Jogi Tanácsnak címzett, 2015. december 28-án közzétett éves jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a konfliktusokhoz kapcsolódó erőszakról szóló, 2015. március 23-i és 2012. január 13-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a konfliktusokhoz kapcsolódó erőszakról szóló, 2015. március 23-i és 2012. január 13-i jelentésére,

| — | tekintettel az „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak tilalmára és a nők méltósághoz, élethez, biztonsághoz és megkülönböztetésmentességhez való jogára az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájához fűzött, az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyv (Maputói Jegyzőkönyv) értelmében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak tilalmára és a nők méltósághoz, élethez, biztonsághoz és megkülönböztetésmentességhez való jogára az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájához fűzött, az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyv (Maputói Jegyzőkönyv) értelmében,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának fegyveres konfliktusban a nők és a gyermekek helyzetéről szóló, 283. (2014) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának fegyveres konfliktusban a nők és a gyermekek helyzetéről szóló, 283. (2014) számú határozatára,

| — | tekintettel a Pekingben 1995 szeptemberében tartott Nők Negyedik Világkonferenciájára, valamint a Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pekingben 1995 szeptemberében tartott Nők Negyedik Világkonferenciájára, valamint a Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra,

| — | tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) cselekvési programjának végrehajtására; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) cselekvési programjának végrehajtására;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az erőszakos közösülést, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerített sterilizációt és a nőkkel, lányokkal és gyermekekkel szembeni erőszak más formáit szisztematikusan háborús fegyverként alkalmazzák, és mivel ezek a gyakorlatok számos nem régi és jelenlegi háborús konfliktusban széles körben elterjedtek; mivel a széles körben és rendszeres gyakorlatként űzött erőszaktétel és szexuális rabszolgatartás a Genfi Egyezmény értelmében emberiség elleni, valamint háborús bűncselekménynek számít; |
| --- | --- |

A.

mivel az erőszakos közösülést, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerített sterilizációt és a nőkkel, lányokkal és gyermekekkel szembeni erőszak más formáit szisztematikusan háborús fegyverként alkalmazzák, és mivel ezek a gyakorlatok számos nem régi és jelenlegi háborús konfliktusban széles körben elterjedtek; mivel a széles körben és rendszeres gyakorlatként űzött erőszaktétel és szexuális rabszolgatartás a Genfi Egyezmény értelmében emberiség elleni, valamint háborús bűncselekménynek számít;

| B. | mivel a nemi erőszak elismerten is a népirtás bűncselekményének egyik eleme, amennyiben egy meghatározott célcsoport egészének vagy egy részének megsemmisítése szándékával történik; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemi erőszak elismerten is a népirtás bűncselekményének egyik eleme, amennyiben egy meghatározott célcsoport egészének vagy egy részének megsemmisítése szándékával történik;

| C. | mivel az ilyen erőszakos cselekményeket nagy részét nem jelentik be, és elkövetőiket ritkán helyezik vád alá vagy állítják bíróság elé; |
| --- | --- |

C.

mivel az ilyen erőszakos cselekményeket nagy részét nem jelentik be, és elkövetőiket ritkán helyezik vád alá vagy állítják bíróság elé;

| D. | mivel az Afrikában a nemekkel kapcsolatosan mélyen gyökerező normák miatt a nők és a lányok különösen ki vannak téve szexuális erőszaknak, és azt többek között megalázásuk, elnyomásuk, a bennük való félelemkeltés, illetve egy közösség vagy etnikai csoport civil tagjainak szétszórása és/vagy kényszerűen más lakóhelyre helyezése eszközeként is használják; |
| --- | --- |

D.

mivel az Afrikában a nemekkel kapcsolatosan mélyen gyökerező normák miatt a nők és a lányok különösen ki vannak téve szexuális erőszaknak, és azt többek között megalázásuk, elnyomásuk, a bennük való félelemkeltés, illetve egy közösség vagy etnikai csoport civil tagjainak szétszórása és/vagy kényszerűen más lakóhelyre helyezése eszközeként is használják;

| E. | mivel a szexuális erőszak súlyos fizikai, érzelmi, lelki és társadalmi következményekkel jár az áldozatok, továbbá családjuk és az egész közösség számára; |
| --- | --- |

E.

mivel a szexuális erőszak súlyos fizikai, érzelmi, lelki és társadalmi következményekkel jár az áldozatok, továbbá családjuk és az egész közösség számára;

| F. | mivel a szexuális erőszak áldozatai sokszor közvetett következményekkel is szembe kell, hogy nézzenek, például a stigmatizálással, a közösségből való kirekesztéssel, az elszigetelődéssel és a gazdasági kiszolgáltatottsággal; |
| --- | --- |

F.

mivel a szexuális erőszak áldozatai sokszor közvetett következményekkel is szembe kell, hogy nézzenek, például a stigmatizálással, a közösségből való kirekesztéssel, az elszigetelődéssel és a gazdasági kiszolgáltatottsággal;

| G. | mivel a nemzetközi humanitárius jog értelmében az abortusz a háborús erőszakos közösülés során teherbe esett lányok és nők számára szükséges orvosi ellátásnak minősül, vagyis a háborús erőszakos közösülés áldozatainak a szükséges orvosi ellátás keretében joguk van az abortuszhoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi humanitárius jog értelmében az abortusz a háborús erőszakos közösülés során teherbe esett lányok és nők számára szükséges orvosi ellátásnak minősül, vagyis a háborús erőszakos közösülés áldozatainak a szükséges orvosi ellátás keretében joguk van az abortuszhoz;

| H. | mivel konfliktus esetén a nemzetközi humanitárius jog alkalmazandó, ideértve a Genfi Egyezményt és kiegészítő jegyzőkönyveit is, és ezek felülírják a nemzeti vagy a helyi jogot; |
| --- | --- |

H.

mivel konfliktus esetén a nemzetközi humanitárius jog alkalmazandó, ideértve a Genfi Egyezményt és kiegészítő jegyzőkönyveit is, és ezek felülírják a nemzeti vagy a helyi jogot;

| I. | mivel az ENSZ békefenntartó csapatait számos esetben vádolták szexuális kizsákmányolással és visszaéléssel; mivel az ilyen visszaélésekről 2016 januárjában folytatott független vizsgálat azzal vádolta az ENSZ-t, hogy nem reagál a békefenntartói által gyermekekkel szemben elkövetett állítólagos visszaélésekre; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa erről a kérdésről 2016 márciusában határozatot fogadott el; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ békefenntartó csapatait számos esetben vádolták szexuális kizsákmányolással és visszaéléssel; mivel az ilyen visszaélésekről 2016 januárjában folytatott független vizsgálat azzal vádolta az ENSZ-t, hogy nem reagál a békefenntartói által gyermekekkel szemben elkövetett állítólagos visszaélésekre; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa erről a kérdésről 2016 márciusában határozatot fogadott el;

| J. | mivel az Európai Parlament 2014-ben Dr. Mukwegét Szaharov-díjjal tüntette ki a Kongói Demokratikus Köztársaságban szexuális erőszak áldozatává vált nők ellátása terén végzett kiemelkedő munkájáért; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlament 2014-ben Dr. Mukwegét Szaharov-díjjal tüntette ki a Kongói Demokratikus Köztársaságban szexuális erőszak áldozatává vált nők ellátása terén végzett kiemelkedő munkájáért;

| 1. | határozottan elítéli a nőkkel és gyermekekkel szemben állami és nem állami szereplők által elkövetett erőszak, emberijog-sértés és emberi jogokkal való visszaélés minden formáját, továbbá az emberijog-védőkkel és civil társadalmi szervezetekkel szembeni támadásokat úgy konfliktusok során, mint azokat követően; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a nőkkel és gyermekekkel szemben állami és nem állami szereplők által elkövetett erőszak, emberijog-sértés és emberi jogokkal való visszaélés minden formáját, továbbá az emberijog-védőkkel és civil társadalmi szervezetekkel szembeni támadásokat úgy konfliktusok során, mint azokat követően;

| 2. | határozottan elítéli az erőszakos közösülés háborús fegyverként és az elnyomás eszközeként való alkalmazását, és ezt a gyakorlatot fel kell számolni; hangsúlyozza, hogy konfliktusok esetén a polgárok védelme és az elszámoltathatóság végrehajtása elsősorban az államok feladata; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ártatlan nőket és gyermekeket nem védik meg a fokozódó erőszakkal, többek között az erőszakos közösüléssel, a kínzással és a gyermekkatonák toborzásával szemben; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az erőszakos közösülés háborús fegyverként és az elnyomás eszközeként való alkalmazását, és ezt a gyakorlatot fel kell számolni; hangsúlyozza, hogy konfliktusok esetén a polgárok védelme és az elszámoltathatóság végrehajtása elsősorban az államok feladata; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ártatlan nőket és gyermekeket nem védik meg a fokozódó erőszakkal, többek között az erőszakos közösüléssel, a kínzással és a gyermekkatonák toborzásával szemben;

| 3. | sürgeti az EU-t, az AKCS-államok csoportját, az Afrikai Uniót és az ENSZ-t, hogy gyakoroljanak nyomást a kormányokra és valamennyi érintett félre az erőszakkal érintett régiókban annak érdekében, hogy ezeket a gyakorlatokat felszámolják, és biztosítsák a bíróság függetlenségét, hogy az elkövetőket az igazságszolgáltatás elé állíthassák, és büntethetővé tegyék az ilyen erőszakos cselekmények elkövetőit; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az EU-t, az AKCS-államok csoportját, az Afrikai Uniót és az ENSZ-t, hogy gyakoroljanak nyomást a kormányokra és valamennyi érintett félre az erőszakkal érintett régiókban annak érdekében, hogy ezeket a gyakorlatokat felszámolják, és biztosítsák a bíróság függetlenségét, hogy az elkövetőket az igazságszolgáltatás elé állíthassák, és büntethetővé tegyék az ilyen erőszakos cselekmények elkövetőit;

| 4. | felhív minden államot, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre a nőkkel és gyermekekkel szemben konfliktus során és azt követő helyzetben elkövetett erőszakos közösülés és erőszak megakadályozását célzó jogalkotási, közigazgatási és szociális intézkedéseket, és biztosítsák, hogy az áldozatok rehabilitációban, megfelelő támogatásban, egészségügyi ellátásban és pszichológiai segítségnyújtásban részesülnek, ideértve a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátást is; |
| --- | --- |

4.

felhív minden államot, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre a nőkkel és gyermekekkel szemben konfliktus során és azt követő helyzetben elkövetett erőszakos közösülés és erőszak megakadályozását célzó jogalkotási, közigazgatási és szociális intézkedéseket, és biztosítsák, hogy az áldozatok rehabilitációban, megfelelő támogatásban, egészségügyi ellátásban és pszichológiai segítségnyújtásban részesülnek, ideértve a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátást is;

| 5. | felhív valamennyi államot arra, hogy írja alá és ratifikálja a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt és ennek fakultatív jegyzőkönyveit, és hogy léptessen hatályba olyan jogszabályokat, amelyek kifejezetten tiltják és büntetni rendelik gyermekek fegyveres erők vagy csoportok által történő toborzását és bevetését, illetve gyermekek ellenséges cselekmények során történő bevetését; |
| --- | --- |

5.

felhív valamennyi államot arra, hogy írja alá és ratifikálja a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt és ennek fakultatív jegyzőkönyveit, és hogy léptessen hatályba olyan jogszabályokat, amelyek kifejezetten tiltják és büntetni rendelik gyermekek fegyveres erők vagy csoportok által történő toborzását és bevetését, illetve gyermekek ellenséges cselekmények során történő bevetését;

| 6. | felhív valamennyi államot arra, hogy a büntetlenség felszámolása és az igazságszolgáltatás helyreállítása érdekében folytasson vizsgálatot – egészen a katonai hierarchia legmagasabb fokáig – minden érintett fél esetében, és a lehető legsúlyosabb váddal, akár háborús bűncselekmények elkövetésének vádjával állítsa őket büntetőbíróság elé; |
| --- | --- |

6.

felhív valamennyi államot arra, hogy a büntetlenség felszámolása és az igazságszolgáltatás helyreállítása érdekében folytasson vizsgálatot – egészen a katonai hierarchia legmagasabb fokáig – minden érintett fél esetében, és a lehető legsúlyosabb váddal, akár háborús bűncselekmények elkövetésének vádjával állítsa őket büntetőbíróság elé;

| 7. | hangsúlyozza, hogy fokozott erőfeszítéseket és forrásokat kell bevonni abból a célból, hogy megelőzzék és felszámolják a nőkkel szembeni megkülönböztető gyakorlatok minden formáját, továbbá hogy küzdjenek és fellépjenek az erőszak minden formája ellen, amely magában foglalja az emberkereskedelem, a női nemi szervek megcsonkítása, a kényszersterilizáció, a kényszerterhesség, a gendercídium, a családon belüli erőszak és a házasságon belüli erőszakos közösülés, a gyermek-, korai és kényszerházasság és a konfliktusok idején és a konfliktusok utáni helyzetekben a nemi alapú erőszak elleni fellépést; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy fokozott erőfeszítéseket és forrásokat kell bevonni abból a célból, hogy megelőzzék és felszámolják a nőkkel szembeni megkülönböztető gyakorlatok minden formáját, továbbá hogy küzdjenek és fellépjenek az erőszak minden formája ellen, amely magában foglalja az emberkereskedelem, a női nemi szervek megcsonkítása, a kényszersterilizáció, a kényszerterhesség, a gendercídium, a családon belüli erőszak és a házasságon belüli erőszakos közösülés, a gyermek-, korai és kényszerházasság és a konfliktusok idején és a konfliktusok utáni helyzetekben a nemi alapú erőszak elleni fellépést;

| 8. | felhív a konfliktusokban és a humanitárius segítségnyújtásban érintett valamennyi államot és nemzetközi szereplőt, többek között az Európai Bizottságot is, hogy vállaljanak kötelezettséget annak biztosítására, hogy az embertelen bánásmód állandósítása helyett a nők és a lányok már a vészhelyzetek vagy válsághelyzetek kezdetétől fogva biztonságban legyenek – a szexuális és nemi alapú erőszak kockázatának kezelése, a tudatosságnövelés, az elkövetők büntetőeljárás alá vonására irányuló lépések megtétele és humanitárius válság esetén a lányok és nők számára a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez (köztük a biztonságos abortuszhoz) való hozzáférés biztosítása révén – a genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben előirányzottak szerint; |
| --- | --- |

8.

felhív a konfliktusokban és a humanitárius segítségnyújtásban érintett valamennyi államot és nemzetközi szereplőt, többek között az Európai Bizottságot is, hogy vállaljanak kötelezettséget annak biztosítására, hogy az embertelen bánásmód állandósítása helyett a nők és a lányok már a vészhelyzetek vagy válsághelyzetek kezdetétől fogva biztonságban legyenek – a szexuális és nemi alapú erőszak kockázatának kezelése, a tudatosságnövelés, az elkövetők büntetőeljárás alá vonására irányuló lépések megtétele és humanitárius válság esetén a lányok és nők számára a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez (köztük a biztonságos abortuszhoz) való hozzáférés biztosítása révén – a genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben előirányzottak szerint;

| 9. | felhív valamennyi államot, hogy biztosítsák a szükséges támogatást az erőszakos közösülés áldozataivá vált és így a társadalom és családjuk által gyakran elutasított anyák gyermekei, illetve az érintett anyák számára; |
| --- | --- |

9.

felhív valamennyi államot, hogy biztosítsák a szükséges támogatást az erőszakos közösülés áldozataivá vált és így a társadalom és családjuk által gyakran elutasított anyák gyermekei, illetve az érintett anyák számára;

| 10. | felhívja az AKCS-országokat, az uniós tagállamokat és az Európai Parlamentet, hogy csatlakozzanak a nőkkel és lányokkal szembeni erőszakkal szembeni fellépés érdekében 2013 novemberében Londonban elindított felhíváshoz; |
| --- | --- |

10.

felhívja az AKCS-országokat, az uniós tagállamokat és az Európai Parlamentet, hogy csatlakozzanak a nőkkel és lányokkal szembeni erőszakkal szembeni fellépés érdekében 2013 novemberében Londonban elindított felhíváshoz;

| 11. | felhív valamennyi államot, hogy alakítsanak ki olyan, a nemzeti tervezési folyamatokba integrált és a meghatározott célok és menetrendek alapján rendszeresen értékelt keretet, amellyel szisztematikusan reagálni lehet a gyermekekkel szembeni erőszakra, és amely a végrehajtását támogató, megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezik; sürgeti, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekekkel szembeni erőszak mögöttes okainak kezelésére; hangsúlyozza, hogy az oktatás hathatós eszköz a normalitás érzésének a helyreállításában, segíthet a gyermekeknek feldolgozni a traumát, és képessé teheti őket arra, hogy a veszélyhelyzet után produktív polgárokká válhassanak; hangsúlyozza, hogy a fegyveres konfliktusok során előforduló veszélyhelyzetekben megfelelő erőforrásokról kell gondoskodni az oktatás számára; |
| --- | --- |

11.

felhív valamennyi államot, hogy alakítsanak ki olyan, a nemzeti tervezési folyamatokba integrált és a meghatározott célok és menetrendek alapján rendszeresen értékelt keretet, amellyel szisztematikusan reagálni lehet a gyermekekkel szembeni erőszakra, és amely a végrehajtását támogató, megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezik; sürgeti, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekekkel szembeni erőszak mögöttes okainak kezelésére; hangsúlyozza, hogy az oktatás hathatós eszköz a normalitás érzésének a helyreállításában, segíthet a gyermekeknek feldolgozni a traumát, és képessé teheti őket arra, hogy a veszélyhelyzet után produktív polgárokká válhassanak; hangsúlyozza, hogy a fegyveres konfliktusok során előforduló veszélyhelyzetekben megfelelő erőforrásokról kell gondoskodni az oktatás számára;

| 12. | mélyen aggasztják a női nemi szervek megcsonkítása és levágása okozta káros, visszafordíthatatlan, olykor pedig halálos fizikai, lelki és társadalmi hatások; felhív ennek valamennyi országban történő felszámolására; |
| --- | --- |

12.

mélyen aggasztják a női nemi szervek megcsonkítása és levágása okozta káros, visszafordíthatatlan, olykor pedig halálos fizikai, lelki és társadalmi hatások; felhív ennek valamennyi országban történő felszámolására;

| 13. | felhív a konfliktusokban és a humanitárius segítségnyújtásban érintett valamennyi államot és nemzetközi szereplőt, hogy vállaljanak kötelezettséget a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő dolgozók büntetőeljárástól való megvédésére a Genfi Egyezménynek és kiegészítő jegyzőkönyveinek megfelelően; |
| --- | --- |

13.

felhív a konfliktusokban és a humanitárius segítségnyújtásban érintett valamennyi államot és nemzetközi szereplőt, hogy vállaljanak kötelezettséget a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő dolgozók büntetőeljárástól való megvédésére a Genfi Egyezménynek és kiegészítő jegyzőkönyveinek megfelelően;

| 14. | felhívja az ENSZ-et, hogy tagjai számára biztosítson képzési iránymutatásokat és anyagokat a nők és a gyermekek védelméről, jogairól és sajátos igényeiről, illetve hogy biztosítsanak speciális képzést a teljes békefenntartó személyzet számára a nők és a gyermekek védelméről, sajátos igényeiről és emberi jogairól konfliktushelyzetekben; |
| --- | --- |

14.

felhívja az ENSZ-et, hogy tagjai számára biztosítson képzési iránymutatásokat és anyagokat a nők és a gyermekek védelméről, jogairól és sajátos igényeiről, illetve hogy biztosítsanak speciális képzést a teljes békefenntartó személyzet számára a nők és a gyermekek védelméről, sajátos igényeiről és emberi jogairól konfliktushelyzetekben;

| 15. | sürgeti a magas rangú katonai vezetőket, hogy határozzanak meg kellően egyértelmű és precíz szabályokat a civilekkel való kapcsolattartásról, azokban egyértelműen tiltva a szexuális és más formájú erőszakot; hangsúlyozza, hogy a katonai vezetőket emlékeztetni kell a fegyelemmel kapcsolatos felelősségükre a civil lakossággal szembeni erőszak esetén; sürgeti a katonai vezetőket, hogy a katonáik által civilekkel szemben elkövetett bármilyen erőszakos cselekményt jelentsenek az igazságügyi hatóságoknak; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a magas rangú katonai vezetőket, hogy határozzanak meg kellően egyértelmű és precíz szabályokat a civilekkel való kapcsolattartásról, azokban egyértelműen tiltva a szexuális és más formájú erőszakot; hangsúlyozza, hogy a katonai vezetőket emlékeztetni kell a fegyelemmel kapcsolatos felelősségükre a civil lakossággal szembeni erőszak esetén; sürgeti a katonai vezetőket, hogy a katonáik által civilekkel szemben elkövetett bármilyen erőszakos cselekményt jelentsenek az igazságügyi hatóságoknak;

| 16. | üdvözli, hogy az ENSZ főtitkára azt ajánlja az Afrikai Unió számára, hogy biztosítsák a fegyveres erők szexuális erőszakkal szembeni cselekvési tervének végrehajtását, és szisztematikusan állítsák bíróság elé az elkövetőket, az áldozatoknak pedig biztosítsanak jóvátételt, akár kártérítés formájában is; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy az ENSZ főtitkára azt ajánlja az Afrikai Unió számára, hogy biztosítsák a fegyveres erők szexuális erőszakkal szembeni cselekvési tervének végrehajtását, és szisztematikusan állítsák bíróság elé az elkövetőket, az áldozatoknak pedig biztosítsanak jóvátételt, akár kártérítés formájában is;

| 17. | mély sajnálatának ad hangot az ENSZ békefenntartó erői által állítólag elkövetett számos szexuális visszaélés miatt; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa e témához kapcsolódó, 2272. számú határozatának elfogadását; üdvözli különösen a tényt, hogy az ENSZ első alkalommal nevezte meg az állítólagos elkövetők országait, ami nyomást gyakorolhat az államokra, hogy a gyakran figyelmen kívül hagyott állításokat kivizsgálják; felhív arra, hogy az ENSZ személyzete által állítólag elkövetett kizsákmányolással és szexuális támadásokkal kapcsolatosan a nulltolerancia politikájának kell érvényesülnie; |
| --- | --- |

17.

mély sajnálatának ad hangot az ENSZ békefenntartó erői által állítólag elkövetett számos szexuális visszaélés miatt; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa e témához kapcsolódó, 2272. számú határozatának elfogadását; üdvözli különösen a tényt, hogy az ENSZ első alkalommal nevezte meg az állítólagos elkövetők országait, ami nyomást gyakorolhat az államokra, hogy a gyakran figyelmen kívül hagyott állításokat kivizsgálják; felhív arra, hogy az ENSZ személyzete által állítólag elkövetett kizsákmányolással és szexuális támadásokkal kapcsolatosan a nulltolerancia politikájának kell érvényesülnie;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a szexuális erőszak problémáját integrálni kell a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs programokba, hogy az elkövetők ne kerülhessenek ismét katonai vagy vezető pozícióba; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a szexuális erőszak problémáját integrálni kell a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs programokba, hogy az elkövetők ne kerülhessenek ismét katonai vagy vezető pozícióba;

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konfliktusokban elkövetett erőszakos közösülésre és szexuális erőszakra vonatkozóan rendkívül kevés adat áll rendelkezésre; kéri a konfliktusokkal vagy konfliktust követő humanitárius tevékenységekkel érintett államokat, hogy gyűjtsenek lebontott adatokat az ilyen fajta erőszakról, ennek áldozatairól és elkövetőiről; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konfliktusokban elkövetett erőszakos közösülésre és szexuális erőszakra vonatkozóan rendkívül kevés adat áll rendelkezésre; kéri a konfliktusokkal vagy konfliktust követő humanitárius tevékenységekkel érintett államokat, hogy gyűjtsenek lebontott adatokat az ilyen fajta erőszakról, ennek áldozatairól és elkövetőiről;

| 20. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, az Afrikai Unió intézményeinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

20.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, az Afrikai Unió intézményeinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2016. június 15-én Windhoekben (Namíbia).

1

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1

3

(4)  A/HRC/RES/24/2

4

(5)  az Afrikai Unió Közgyűlésének határozata (158 (VIII)) a decentralizációval és a helyi fejlesztéssel foglalkozó pánafrikai miniszteri értekezletnek az Afrikai Unió szervezetébe történő felvételéről – az Afrikai Unió Közgyűlésének Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1. sz. dokumentuma – Lásd még: http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session

5

(6)  E/C.16/2007/2

6

(7)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2016. június 15-én Windhoekben (Namíbia).

7

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

2

(3)  HL C 120., 2004.4.30., 16. o.

3

(4)  HL C 330., 2006.12.30., 36. o.

4

(5)  HL C 221., 2009.9.14., 24. o.

5

(6)  HL C 328., 2013.11.12., 30. o.

6

(7)  HL C 345., 2014.10.2., 28. o.

7

(8)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2016. június 15-én Windhoekben (Namíbia).

8

(8)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

8

(9)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

9

(10)  Elfogadott szövegek, P8-TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  HL C 75., 2016.2.26., 301. o.

14

(9)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2016. június 15-én Windhoekben (Namíbia).

9

(10)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2016. június 15-én Windhoekben (Namíbia).

10

---