# Europos Sąjungos C 482/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 482 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. gruodžio 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 482

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. gruodžio 23d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2014 m. sausio 13–16 d. posėdžiai
  Posedžiu protokolai paskelbti OL C 464, 2014 12 23 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2014 m. sausio 13–16 d. posėdžiai
  Posedžiu protokolai paskelbti OL C 464, 2014 12 23 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posedžiu protokolai paskelbti OL C 464, 2014 12 23 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2014 m. sausio 14 d., antradienis |
| 2016/C 482/01 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas (2013/2094(INI)) | 2 |
| 2016/C 482/02 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. įgyvendinimo ataskaitos Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų plėtra ir taikymas Europoje (2013/2079(INI)) | 9 |
| 2016/C 482/03 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija 2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui (2013/2061(INI)) | 14 |
| 2016/C 482/04 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės (2013/2091(INI)) | 22 |
| 2016/C 482/05 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (2013/2112(INI)) | 31 |
| 2016/C 482/06 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinio darbuotojų dalyvavimo dalijantis įmonių pajamomis (2013/2127(INI)) | 41 |
| 2016/C 482/07 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis (2013/2111(INI)) | 48 |
| 2016/C 482/08 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (2013/2095(INI)) | 56 |
| 2016/C 482/09 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (2013/2113(INI)) | 64 |
| 2016/C 482/10 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Regioniniai kokybės ženklai. Geriausios patirties siekis kaimo ekonomikoje (2013/2098(INI)) | 70 |
| | 2014 m. sausio 15 d., trečiadienis |
| 2016/C 482/11 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir ASEAN santykių ateities (2013/2148(INI)) | 75 |
| 2016/C 482/12 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nusikaltimų laukinei gamtai (2013/2747(RSP)) | 83 |
| 2016/C 482/13 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (2013/2006(INI)) | 89 |
| | 2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 482/14 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (2013/2974(RSP)) | 110 |
| 2016/C 482/15 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagarbos pagrindinei teisei laisvai judėti ES (2013/2960(RSP)) | 114 |
| 2016/C 482/16 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parduodamos ES pilietybės (2013/2995(RSP)) | 117 |
| 2016/C 482/17 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitos (2013/2880(RSP)) | 119 |
| 2016/C 482/18 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso (2013/2881(RSP)) | 127 |
| 2016/C 482/19 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitos ir perspektyvų po rinkimų (2013/2932(RSP)) | 135 |
| 2016/C 482/20 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Pietų Sudane (2014/2512(RSP)) | 137 |
| 2016/C 482/21 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES benamystės strategijos (2013/2994(RSP)) | 141 |
| 2016/C 482/22 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėties Kambodžoje ir Laose (2014/2515(RSP)) | 145 |
| 2016/C 482/23 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neseniai įvykusių rinkimų Bangladeše (2014/2516(RSP)) | 149 |
| 2016/C 482/24 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarojo meto priemonių, kuriomis siekiama buvimą lesbiete, gėjumi, biseksualiu, translyčiu ir interseksualiu (LGBTI) asmeniu laikyti nusikaltimu (2014/2517(RSP)) | 152 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2014 m. sausio 14 d., antradienis

2016/C 482/01

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas (2013/2094(INI))

2

2016/C 482/02

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. įgyvendinimo ataskaitos Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų plėtra ir taikymas Europoje (2013/2079(INI))

9

2016/C 482/03

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija 2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui (2013/2061(INI))

14

2016/C 482/04

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės (2013/2091(INI))

22

2016/C 482/05

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (2013/2112(INI))

31

2016/C 482/06

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinio darbuotojų dalyvavimo dalijantis įmonių pajamomis (2013/2127(INI))

41

2016/C 482/07

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis (2013/2111(INI))

48

2016/C 482/08

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (2013/2095(INI))

56

2016/C 482/09

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (2013/2113(INI))

64

2016/C 482/10

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Regioniniai kokybės ženklai. Geriausios patirties siekis kaimo ekonomikoje (2013/2098(INI))

70

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

2016/C 482/11

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir ASEAN santykių ateities (2013/2148(INI))

75

2016/C 482/12

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nusikaltimų laukinei gamtai (2013/2747(RSP))

83

2016/C 482/13

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (2013/2006(INI))

89

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

2016/C 482/14

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (2013/2974(RSP))

110

2016/C 482/15

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagarbos pagrindinei teisei laisvai judėti ES (2013/2960(RSP))

114

2016/C 482/16

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parduodamos ES pilietybės (2013/2995(RSP))

117

2016/C 482/17

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitos (2013/2880(RSP))

119

2016/C 482/18

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso (2013/2881(RSP))

127

2016/C 482/19

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitos ir perspektyvų po rinkimų (2013/2932(RSP))

135

2016/C 482/20

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Pietų Sudane (2014/2512(RSP))

137

2016/C 482/21

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES benamystės strategijos (2013/2994(RSP))

141

2016/C 482/22

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėties Kambodžoje ir Laose (2014/2515(RSP))

145

2016/C 482/23

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neseniai įvykusių rinkimų Bangladeše (2014/2516(RSP))

149

2016/C 482/24

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarojo meto priemonių, kuriomis siekiama buvimą lesbiete, gėjumi, biseksualiu, translyčiu ir interseksualiu (LGBTI) asmeniu laikyti nusikaltimu (2014/2517(RSP))

152

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2014 m. sausio 14 d., antradienis |
| 2016/C 482/25 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Laros Comi imunitetą ir privilegijas (2013/2190(IMM)) | 155 |
| 2016/C 482/26 | 2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio dėl pritarimo procedūros pakeitimo (2012/2124(REG)) | 157 |
| | 2014 m. sausio 15 d., trečiadienis |
| 2016/C 482/27 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir pareigų (2013/2996(RSO)) | 160 |
| | 2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 482/28 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dėl Parlamento narių imuniteto gynimo ir jo atšaukimo dalinio keitimo (2013/2031(REG)) | 169 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2014 m. sausio 14 d., antradienis

2016/C 482/25

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Laros Comi imunitetą ir privilegijas (2013/2190(IMM))

155

2016/C 482/26

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio dėl pritarimo procedūros pakeitimo (2012/2124(REG))

157

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

2016/C 482/27

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir pareigų (2013/2996(RSO))

160

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

2016/C 482/28

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dėl Parlamento narių imuniteto gynimo ir jo atšaukimo dalinio keitimo (2013/2031(REG))

169

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2014 m. sausio 14 d., antradienis |
| 2016/C 482/29 | P7_TA(2014)0004Naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamas CO2 kiekis ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 nustatant būdus, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį | 176 |
| 2016/C 482/30 | P7_TA(2014)0005Vartotojų programa 2014–2020 m. ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl daugiametės vartotojų 2014–2020 m. programos, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1926/2006/EB | 178 |
| 2016/C 482/31 | P7_TA(2014)0006Tam tikrų Bendrijos tarifinių aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotų administravimas ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 774/94, atidarantis tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantis tokių kvotų administravimą (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 nuostatos, susijusios su įgyvendinimo ir deleguotaisiais įgaliojimais, kurie turi būti suteikti Komisijai | 179 |
| 2016/C 482/32 | P7_TA(2014)0007Alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importas ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu, dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai | 181 |
| 2016/C 482/33 | P7_TA(2014)0008Aromatizuotų vyno produktų geografinės nuorodos ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžimo, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91 | 183 |
| | 2014 m. sausio 15 d., trečiadienis |
| 2016/C 482/34 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/124/EB, Euratomas, 2007–2013 m. laikotarpiui įkuriantis specialiąją programą Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas kaip Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos dalį, projekto (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP)) | 184 |
| 2016/C 482/35 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimo projekto (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE)) | 185 |
| 2016/C 482/36 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE)) | 186 |
| 2016/C 482/37 | 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD)) | 188 |
| 2016/C 482/38 | P7_TA(2014)0024Koncesijos sutarčių suteikimas ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo | 189 |
| 2016/C 482/39 | P7_TA(2014)0025Viešieji pirkimai ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB | 190 |
| 2016/C 482/40 | P7_TA(2014)0026Subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomi pirkimai ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB | 191 |
| 2016/C 482/41 | 2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) | 192 |
| 2016/C 482/42 | 2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) | 227 |
| 2016/C 482/43 | P7_TA(2014)0029Programa Hercule III ir Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos Hercule III, skirtos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa Hercule III), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB | 234 |
| 2016/C 482/44 | 2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai, muitinės administracijos informacijos perdavimo tvarkos, valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis ir statistinės vertės apibrėžties iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) | 235 |
| | 2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 482/45 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE)) | 244 |
| 2016/C 482/46 | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS)) | 245 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2014 m. sausio 14 d., antradienis

2016/C 482/29

P7_TA(2014)0004Naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamas CO2 kiekis ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 nustatant būdus, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

2

2

2

176

2016/C 482/30

P7_TA(2014)0005Vartotojų programa 2014–2020 m. ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl daugiametės vartotojų 2014–2020 m. programos, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1926/2006/EB

178

2016/C 482/31

P7_TA(2014)0006Tam tikrų Bendrijos tarifinių aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotų administravimas ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 774/94, atidarantis tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantis tokių kvotų administravimą (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 nuostatos, susijusios su įgyvendinimo ir deleguotaisiais įgaliojimais, kurie turi būti suteikti Komisijai

179

2016/C 482/32

P7_TA(2014)0007Alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importas ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu, dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai

181

2016/C 482/33

P7_TA(2014)0008Aromatizuotų vyno produktų geografinės nuorodos ***I2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžimo, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91

183

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

2016/C 482/34

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/124/EB, Euratomas, 2007–2013 m. laikotarpiui įkuriantis specialiąją programą Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas kaip Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos dalį, projekto (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

184

2016/C 482/35

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimo projekto (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

185

2016/C 482/36

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

186

2016/C 482/37

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

188

2016/C 482/38

P7_TA(2014)0024Koncesijos sutarčių suteikimas ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo

189

2016/C 482/39

P7_TA(2014)0025Viešieji pirkimai ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB

190

2016/C 482/40

P7_TA(2014)0026Subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomi pirkimai ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB

191

2016/C 482/41

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD))

192

2016/C 482/42

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD))

227

2016/C 482/43

P7_TA(2014)0029Programa Hercule III ir Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga ***I2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos Hercule III, skirtos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa Hercule III), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB

234

2016/C 482/44

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai, muitinės administracijos informacijos perdavimo tvarkos, valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis ir statistinės vertės apibrėžties iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD))

235

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

2016/C 482/45

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

244

2016/C 482/46

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

245

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

23.12.2016

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2013–2014 m. SESIJA

2014 m. sausio 13–16 d. posėdžiai

Posedžiu protokolai paskelbti OL C 464, 2014 12 23.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2014 m. sausio 14 d., antradienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/2

---

P7_TA(2014)0002

Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas“ (2013/2094(INI))

(2016/C 482/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVII, XVIII ir XIX antraštines dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVII, XVIII ir XIX antraštines dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. Komisijos gaires „Pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos (RIS3) gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. Komisijos gaires „Pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos (RIS3) gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio mėn. EBPO ataskaitą „Inovacijomis skatinamo augimo regionuose ataskaita. Pažangiosios specializacijos vaidmuo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio mėn. EBPO ataskaitą „Inovacijomis skatinamo augimo regionuose ataskaita. Pažangiosios specializacijos vaidmuo“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato užsakytą tyrimą „Sanglaudos politikos ex ante sąlygos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato užsakytą tyrimą „Sanglaudos politikos ex ante sąlygos“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 21 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų sąjungos būklė 2012 m. Pokyčių spartinimas“ (COM(2013)0149), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 21 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų sąjungos būklė 2012 m. Pokyčių spartinimas“ (COM(2013)0149),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų rezultatų skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas“ (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų rezultatų skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas“ (COM(2013)0624),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0462/2013),

| A. | kadangi visų pirma, šiuo ekonomikos, finansų ir socialinės krizės laikotarpiu, Europos Sąjungai būtina baigti kurti Inovacijų sąjungą ir didinti tvarų ekonomikos augimą ir kadangi dėl įtemptos biudžetų padėties daugelyje valstybių narių ir regionų tam skirti ištekliai yra riboti ir todėl turi būti naudojami itin veiksmingai; |
| --- | --- |

A.

kadangi visų pirma, šiuo ekonomikos, finansų ir socialinės krizės laikotarpiu, Europos Sąjungai būtina baigti kurti Inovacijų sąjungą ir didinti tvarų ekonomikos augimą ir kadangi dėl įtemptos biudžetų padėties daugelyje valstybių narių ir regionų tam skirti ištekliai yra riboti ir todėl turi būti naudojami itin veiksmingai;

| B. | kadangi pažangiosios specializacijos strategija – nacionalinės ar regioninės inovacijų strategijos, kuriose nustatyti prioritetai siekiant įgyti konkurencinio pranašumo didinant mokslinių tyrimų ir inovacijų privalumus ir derinant juos su verslo poreikiais, kad būtų nuosekliai sprendžiamas galimybių sudarymo ir rinkos pokyčių klausimas ir kartu vengiama pastangų kartojimosi ir susiskaidymo; tokia strategija taip pat gali būti laikoma nacionalinė ar regioninė mokslinių tyrimų ir inovacijų strateginė politikos programa arba būti į ją įtraukta (8); |
| --- | --- |

B.

kadangi pažangiosios specializacijos strategija – nacionalinės ar regioninės inovacijų strategijos, kuriose nustatyti prioritetai siekiant įgyti konkurencinio pranašumo didinant mokslinių tyrimų ir inovacijų privalumus ir derinant juos su verslo poreikiais, kad būtų nuosekliai sprendžiamas galimybių sudarymo ir rinkos pokyčių klausimas ir kartu vengiama pastangų kartojimosi ir susiskaidymo; tokia strategija taip pat gali būti laikoma nacionalinė ar regioninė mokslinių tyrimų ir inovacijų strateginė politikos programa arba būti į ją įtraukta (8);

| C. | kadangi mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) rėmimas yra vienas iš sanglaudos politikos tikslų, kuriam pagal Europos regioninės plėtros fondo 2014–2020 m. nuostatas taikomas privalomo lėšų telkimo pagal temas reikalavimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) rėmimas yra vienas iš sanglaudos politikos tikslų, kuriam pagal Europos regioninės plėtros fondo 2014–2020 m. nuostatas taikomas privalomo lėšų telkimo pagal temas reikalavimas;

| D. | kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės pirmą kartą įpareigojamos parengti mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją, kuria turi būti stiprinama regioninė inovacijų galia, taip pat geriau koordinuojamos MTTPI srities išlaidos (9); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės pirmą kartą įpareigojamos parengti mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją, kuria turi būti stiprinama regioninė inovacijų galia, taip pat geriau koordinuojamos MTTPI srities išlaidos (9);

| E. | kadangi rengdami šią strategiją regionai daugiausia dėmesio turi skirti tik keliems prioritetams, kuriais būtų atsižvelgiama į atitinkamus jų pranašumus ir trūkumus ir kuriais kaip inovacijų skatinimo veiksniais turi būti tvariai remiama ir (arba) atnaujinama regioninė ekonomika; |
| --- | --- |

E.

kadangi rengdami šią strategiją regionai daugiausia dėmesio turi skirti tik keliems prioritetams, kuriais būtų atsižvelgiama į atitinkamus jų pranašumus ir trūkumus ir kuriais kaip inovacijų skatinimo veiksniais turi būti tvariai remiama ir (arba) atnaujinama regioninė ekonomika;

| F. | kadangi tokią pažangiosios specializacijos strategiją (S3) regionai turi parengti kritiškai analizuodami savo padėtį ir glaudžiai bendradarbiaudami su pilietine visuomene ir dalyviais, apimančiais regioninius mokslinių tyrimų ir ekonomikos centrus, pvz., mokslinių tyrimų centrais, universitetais, aukštosiomis mokyklomis ir, pirmiausia, įmonėmis (10); |
| --- | --- |

F.

kadangi tokią pažangiosios specializacijos strategiją (S3) regionai turi parengti kritiškai analizuodami savo padėtį ir glaudžiai bendradarbiaudami su pilietine visuomene ir dalyviais, apimančiais regioninius mokslinių tyrimų ir ekonomikos centrus, pvz., mokslinių tyrimų centrais, universitetais, aukštosiomis mokyklomis ir, pirmiausia, įmonėmis (10);

| G. | kadangi strategija turi būti siekiama kuo didesnės visų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) srities priemonių ir investicijų sąveikos, bet pirmiausia ja turi būti didinama programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų sąveika, ypač siekiant įveikti regionų inovacijų atotrūkį; |
| --- | --- |

G.

kadangi strategija turi būti siekiama kuo didesnės visų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) srities priemonių ir investicijų sąveikos, bet pirmiausia ja turi būti didinama programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų sąveika, ypač siekiant įveikti regionų inovacijų atotrūkį;

| H. | kadangi regionai taip pat turi parengti visų MTTPI skiriamų regioninių, nacionalinių ir ES lėšų naudojimo investicijų planą ir jame parodyti, kaip turėtų būti papildomai skatinamos ir naudojamos privačios investicijos, siekiant per kelerius ateinančius metus įgyvendinti ES prioritetus MTTPI srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi regionai taip pat turi parengti visų MTTPI skiriamų regioninių, nacionalinių ir ES lėšų naudojimo investicijų planą ir jame parodyti, kaip turėtų būti papildomai skatinamos ir naudojamos privačios investicijos, siekiant per kelerius ateinančius metus įgyvendinti ES prioritetus MTTPI srityje;

| I. | kadangi tokios strategijos santrumpą arba bent atitinkamą jos įgyvendinimo planą reikėtų įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų programas; |
| --- | --- |

I.

kadangi tokios strategijos santrumpą arba bent atitinkamą jos įgyvendinimo planą reikėtų įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų programas;

| J. | kadangi, nesilaikant šių ex ante sąlygų, ES Komisija gali sustabdyti ERPF lėšų tarpinius mokėjimus teminiam tikslui stiprinti MTTPI; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nesilaikant šių ex ante sąlygų, ES Komisija gali sustabdyti ERPF lėšų tarpinius mokėjimus teminiam tikslui stiprinti MTTPI;

| K. | kadangi atsižvelgiant į daugiapakopį valdymą regioninės politikos srityje, regionams turėtų būtų sudarytos galimybės laisvai pasirinkti būdus, kuriais būtų siekiama atitikti išankstinę įgyvendinimo sąlygą; |
| --- | --- |

K.

kadangi atsižvelgiant į daugiapakopį valdymą regioninės politikos srityje, regionams turėtų būtų sudarytos galimybės laisvai pasirinkti būdus, kuriais būtų siekiama atitikti išankstinę įgyvendinimo sąlygą;

| L. | kadangi regionai turi užtikrinti ne tik didesnę vidinę sanglaudą, bet ir glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje, kad galėtų geriau konkuruoti pasaulyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi regionai turi užtikrinti ne tik didesnę vidinę sanglaudą, bet ir glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje, kad galėtų geriau konkuruoti pasaulyje;

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad pažangiosios specializacijos strategija yra dinamiškas ir ilgalaikis procesas, kurio dalyviai turi galimybę nuolat plėsti savo žinias ir kurį reikėtų taip pat tęsti būsimuoju programavimo laikotarpiu ir vėliau; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad pažangiosios specializacijos strategija yra dinamiškas ir ilgalaikis procesas, kurio dalyviai turi galimybę nuolat plėsti savo žinias ir kurį reikėtų taip pat tęsti būsimuoju programavimo laikotarpiu ir vėliau;

| 2. | mano, kad, neatsižvelgiant į būtinybę laikytis šių ex ante sąlygų, tokios strategijos vystymas dėl koordinuoto požiūrio ir intensyvaus siekio atskleisti jos inovacijų potencialą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu gali suteikti didelių pranašumų regionams kalbant apie MTTPI veiklos veiksmingumą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad, neatsižvelgiant į būtinybę laikytis šių ex ante sąlygų, tokios strategijos vystymas dėl koordinuoto požiūrio ir intensyvaus siekio atskleisti jos inovacijų potencialą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu gali suteikti didelių pranašumų regionams kalbant apie MTTPI veiklos veiksmingumą;

| 3. | ragina regionus šią strategiją vertinti ne tik kaip teisinį įpareigojimą, bet ir kaip kiekvienam atskiram regionui teikiamas galimybes; todėl ragina visus regionus ir valstybes nares, jei to dar nepadarė, gerokai paspartinti pažangiosios specializacijos strategijos rengimą ir neleisti, kad dėl tokios strategijos nebuvimo būtų vėluojama skirti ES finansavimą atitinkamoms veiksmų programoms; |
| --- | --- |

3.

ragina regionus šią strategiją vertinti ne tik kaip teisinį įpareigojimą, bet ir kaip kiekvienam atskiram regionui teikiamas galimybes; todėl ragina visus regionus ir valstybes nares, jei to dar nepadarė, gerokai paspartinti pažangiosios specializacijos strategijos rengimą ir neleisti, kad dėl tokios strategijos nebuvimo būtų vėluojama skirti ES finansavimą atitinkamoms veiksmų programoms;

| 4. | pripažįsta, kad regionams reikia informacijos, todėl pabrėžia Regioninės ir miestų plėtros generalinio direktorato, Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas ir kitų specializuotų generalinių direktoratų ir Sevilijoje įsteigtos platformos konsultacinės veiklos svarbą (11) ir ragina juos ateityje savo veiklą dar labiau sustiprinti; ragina visus regionus aktyviau naudotis šios platformos teikiamomis galimybėmis; siūlo parengti plataus masto vietos lygmens kampanijas, kuriomis būtų skleidžiama informacija apie pažangiosios specializacijos strategijas, taip sudarant galimybes dalyvauti suinteresuotiesiems asmenims ir pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad regionams reikia informacijos, todėl pabrėžia Regioninės ir miestų plėtros generalinio direktorato, Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas ir kitų specializuotų generalinių direktoratų ir Sevilijoje įsteigtos platformos konsultacinės veiklos svarbą (11) ir ragina juos ateityje savo veiklą dar labiau sustiprinti; ragina visus regionus aktyviau naudotis šios platformos teikiamomis galimybėmis; siūlo parengti plataus masto vietos lygmens kampanijas, kuriomis būtų skleidžiama informacija apie pažangiosios specializacijos strategijas, taip sudarant galimybes dalyvauti suinteresuotiesiems asmenims ir pilietinei visuomenei;

| 5. | ragina ES Komisiją remti regionus kuriant veiksmingą stebėsenos sistemą su patikimais rodikliais, taigi visų pirma teikti duomenis, kad jais remiantis būtų galima palyginti padėtį ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

ragina ES Komisiją remti regionus kuriant veiksmingą stebėsenos sistemą su patikimais rodikliais, taigi visų pirma teikti duomenis, kad jais remiantis būtų galima palyginti padėtį ES ir tarptautiniu lygmenimis;

Tinkami prioritetai

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad regionai labai skiriasi pagal savo išsivystymo lygį ir turi labai skirtingų pranašumų ir trūkumų; todėl ragina regionus rinktis veiksmus atsižvelgiant į tai, jog reikia sutvirtinti jų regioninius ypatumus, galimybes ir konkurencinį pranašumą ir nekopijuoti kitų regionų sėkmingų strategijų; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad regionai labai skiriasi pagal savo išsivystymo lygį ir turi labai skirtingų pranašumų ir trūkumų; todėl ragina regionus rinktis veiksmus atsižvelgiant į tai, jog reikia sutvirtinti jų regioninius ypatumus, galimybes ir konkurencinį pranašumą ir nekopijuoti kitų regionų sėkmingų strategijų;

| 7. | pabrėžia, kad, siekiant atverti naujas rinkas, regionai gali siekti pirmauti išrandant naujas technologijas, jie taip pat gali remtis jau esamomis žiniomis, ir esamais gebėjimais, jei taip žinios perduodamos geriausiai (angl. related diversity), taigi įvairinti savo veiklą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad, siekiant atverti naujas rinkas, regionai gali siekti pirmauti išrandant naujas technologijas, jie taip pat gali remtis jau esamomis žiniomis, ir esamais gebėjimais, jei taip žinios perduodamos geriausiai (angl. related diversity), taigi įvairinti savo veiklą;

| 8. | pabrėžia, kaip svarbu, norint stiprinti regionų ekonominę galią, ne tik susitelkti į atskiras konkurencinio pranašumo sritis, bet ir sukurti tokią vertės grandinę, kuri sietų visus vystymo ir gamybos etapus – nuo pamatinių mokslinių tyrimų ir į naudotoją orientuotų mokslinių tyrimų bei technologijų perdavimo iki konkrečiai naudojamų ekonomikos produktų ir įmonių steigimo; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kaip svarbu, norint stiprinti regionų ekonominę galią, ne tik susitelkti į atskiras konkurencinio pranašumo sritis, bet ir sukurti tokią vertės grandinę, kuri sietų visus vystymo ir gamybos etapus – nuo pamatinių mokslinių tyrimų ir į naudotoją orientuotų mokslinių tyrimų bei technologijų perdavimo iki konkrečiai naudojamų ekonomikos produktų ir įmonių steigimo;

| 9. | ragina regionus, siekiant suteikti naudos kuo daugiau įmonių, taip pat pasinaudoti naujai kuriamomis darbo vietomis, investuoti į kelis sektorius ir technologijas apimančią veiklą, kuria galima kurti sąsajas su kitomis viso regiono ekonomikos sritimis (angl. cross-cutting links); atsižvelgdamas į tai ragina regionus, visų pirma skatinti ir panaudoti įvairių mažųjų ir vidutinių įmonių, kurias galima apibrėžti kaip labai mažas, mažas ir vidutines įmones (12), potencialą, nes jos skatina regionų inovacijas, todėl yra itin svarbios kiekvieno regiono ekonomikai; |
| --- | --- |

9.

ragina regionus, siekiant suteikti naudos kuo daugiau įmonių, taip pat pasinaudoti naujai kuriamomis darbo vietomis, investuoti į kelis sektorius ir technologijas apimančią veiklą, kuria galima kurti sąsajas su kitomis viso regiono ekonomikos sritimis (angl. cross-cutting links); atsižvelgdamas į tai ragina regionus, visų pirma skatinti ir panaudoti įvairių mažųjų ir vidutinių įmonių, kurias galima apibrėžti kaip labai mažas, mažas ir vidutines įmones (12), potencialą, nes jos skatina regionų inovacijas, todėl yra itin svarbios kiekvieno regiono ekonomikai;

| 10. | mano, kad, rinkdamiesi prioritetus, regionai turėtų siekti ne tik stiprinti inovacijų sistemas, kad galėtų didinti konkurencingumą ir papildomą naudą, bet ir spręsti socialines problemas, kaip antai energetinis saugumas ar demografiniai pokyčiai; |
| --- | --- |

10.

mano, kad, rinkdamiesi prioritetus, regionai turėtų siekti ne tik stiprinti inovacijų sistemas, kad galėtų didinti konkurencingumą ir papildomą naudą, bet ir spręsti socialines problemas, kaip antai energetinis saugumas ar demografiniai pokyčiai;

| 11. | ragina regionus neapsiriboti vien į technologijas nukreiptomis inovacijomis, bet grįsti strategijas kuo platesne inovacijų sąvoka; mano, kad reikėtų atsižvelgti ne tik į aukštųjų technologijų inovacijas, bet ir į žemesniųjų technologijų arba netgi netechnologines inovacijas, kaip antai procesų optimizavimą arba organizacinius pokyčius; atsižvelgdamas į tai, aiškiai nurodo socialines ir ekologines inovacijas; pabrėžia, kad bet kurios inovacijų strategijos tikslas turėtų būti skatinti praktiškas inovacijas; |
| --- | --- |

11.

ragina regionus neapsiriboti vien į technologijas nukreiptomis inovacijomis, bet grįsti strategijas kuo platesne inovacijų sąvoka; mano, kad reikėtų atsižvelgti ne tik į aukštųjų technologijų inovacijas, bet ir į žemesniųjų technologijų arba netgi netechnologines inovacijas, kaip antai procesų optimizavimą arba organizacinius pokyčius; atsižvelgdamas į tai, aiškiai nurodo socialines ir ekologines inovacijas; pabrėžia, kad bet kurios inovacijų strategijos tikslas turėtų būti skatinti praktiškas inovacijas;

| 12. | supranta, kad prioritetų nustatymas yra opus procesas, kurio imasi regionai; todėl mano, kad peržiūros sistemos steigimas sudarytų regionams galimybę persvarstyti savo strategijas; mano, kad jau patikimų į rezultatą nukreiptų rodiklių parinkimas ir susijusių dalyvių bendradarbiavimo kokybė turi lemiamą įtaką pažangiosios specializacijos strategijos sėkmei ir sumažina netinkamų prioritetų nustatymo riziką; |
| --- | --- |

12.

supranta, kad prioritetų nustatymas yra opus procesas, kurio imasi regionai; todėl mano, kad peržiūros sistemos steigimas sudarytų regionams galimybę persvarstyti savo strategijas; mano, kad jau patikimų į rezultatą nukreiptų rodiklių parinkimas ir susijusių dalyvių bendradarbiavimo kokybė turi lemiamą įtaką pažangiosios specializacijos strategijos sėkmei ir sumažina netinkamų prioritetų nustatymo riziką;

Aktyvesnis dalyvių dalyvavimas regionuose

| 13. | mano, kad kokybiškas valdžios institucijų ir atitinkamų regiono dalyvių bendradarbiavimas turi lemiamą įtaką RIS3 strategijos sėkmei ir labai sumažina netinkamų prioritetų nustatymo pavojų; |
| --- | --- |

13.

mano, kad kokybiškas valdžios institucijų ir atitinkamų regiono dalyvių bendradarbiavimas turi lemiamą įtaką RIS3 strategijos sėkmei ir labai sumažina netinkamų prioritetų nustatymo pavojų;

| 14. | šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į konsultavimosi su įmonėmis – pirmiausia MVĮ – svarbą, nes sėkmingai įgyvendinti inovacijų viziją galima tik įmonėms turint atitinkamų galimybių; |
| --- | --- |

14.

šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į konsultavimosi su įmonėmis – pirmiausia MVĮ – svarbą, nes sėkmingai įgyvendinti inovacijų viziją galima tik įmonėms turint atitinkamų galimybių;

| 15. | pabrėžia būtinybę peržiūrėti ankstesnius konsultacijų procesus ir tikslines grupes ir prireikus juos išplėsti, kad neliktų nepastebėti būsimi inovacijų skatinimo veiksniai; atsižvelgdamas į tai, ragina įtraukti ir būsimus verslininkus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia būtinybę peržiūrėti ankstesnius konsultacijų procesus ir tikslines grupes ir prireikus juos išplėsti, kad neliktų nepastebėti būsimi inovacijų skatinimo veiksniai; atsižvelgdamas į tai, ragina įtraukti ir būsimus verslininkus;

| 16. | nurodo, jog plėtojant bendrą viziją svarbu, kad universitetai, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrai, įmonės, pilietinė visuomenė ir socialiniai veikėjai, taip pat vietos ir regionų politikos formuotojai kuo glaudžiau bendradarbiautų, siekdami atsakomybės ir informuotumo; |
| --- | --- |

16.

nurodo, jog plėtojant bendrą viziją svarbu, kad universitetai, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrai, įmonės, pilietinė visuomenė ir socialiniai veikėjai, taip pat vietos ir regionų politikos formuotojai kuo glaudžiau bendradarbiautų, siekdami atsakomybės ir informuotumo;

| 17. | todėl pabrėžia, kad žinių perdavimui svarbus glaudus bendradarbiavimas žinių trikampyje, pavyzdžiui, toks, koks vyksta Europos inovacijos ir technologijos institute arba regionų inovacijų grupėse ir inovacijų centruose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia vadinamųjų investicijų į žmones reikšmę; |
| --- | --- |

17.

todėl pabrėžia, kad žinių perdavimui svarbus glaudus bendradarbiavimas žinių trikampyje, pavyzdžiui, toks, koks vyksta Europos inovacijos ir technologijos institute arba regionų inovacijų grupėse ir inovacijų centruose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia vadinamųjų investicijų į žmones reikšmę;

| 18. | ragina viešojo ir privačiojo sektorių subjektus naudotis galimybėmis šios veiksmus finansuoti pagal 2014–2020 m. ERPF, įskaitant paramą regioniniams inovacijų inkubatoriams ir universitetų, kitų mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo institucijų, novatoriškų bei kūrybiškų verslininkų ir įmonių, verslo paramos teikėjų ir investuotojų, pavyzdžiui, kultūros ir kūrybos pramonės, sąsajų bei sąveikų plėtojimą; |
| --- | --- |

18.

ragina viešojo ir privačiojo sektorių subjektus naudotis galimybėmis šios veiksmus finansuoti pagal 2014–2020 m. ERPF, įskaitant paramą regioniniams inovacijų inkubatoriams ir universitetų, kitų mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo institucijų, novatoriškų bei kūrybiškų verslininkų ir įmonių, verslo paramos teikėjų ir investuotojų, pavyzdžiui, kultūros ir kūrybos pramonės, sąsajų bei sąveikų plėtojimą;

| 19. | mano, kad šiame procese turi būti numatytos atitinamos struktūros ir ir veiksminga administracija, o administravimo įstaigos ir ministerijos turi sukurti bendradarbiavimo tarpusavyje, su įmonėmis ir kitais dalyviais kultūrą; ragina regionų ir nacionalines sprendimus priimančias įstaigas ir valdžios institucijas modernizuoti savo vidaus darbo procesus pagal naujam versliam atradimo procesui keliamus reikalavimus, visų pirma užmegzti ir nuolat palaikyti glaudesnį dialogą su susijusiais dalyviais; ragina regionuose, kuriuose daug MVĮ, veikiančias bendroves bendradarbiauti naudojantis tinkamomis platformomis siekiant sustiprinti savo vaidmenį inovacijų sistemoje; rekomenduoja gebėjimams stiprinti skirtas lėšas prireikus naudoti siekiant suteikti administravimo įstaigoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms daugiau įgaliojimų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad šiame procese turi būti numatytos atitinamos struktūros ir ir veiksminga administracija, o administravimo įstaigos ir ministerijos turi sukurti bendradarbiavimo tarpusavyje, su įmonėmis ir kitais dalyviais kultūrą; ragina regionų ir nacionalines sprendimus priimančias įstaigas ir valdžios institucijas modernizuoti savo vidaus darbo procesus pagal naujam versliam atradimo procesui keliamus reikalavimus, visų pirma užmegzti ir nuolat palaikyti glaudesnį dialogą su susijusiais dalyviais; ragina regionuose, kuriuose daug MVĮ, veikiančias bendroves bendradarbiauti naudojantis tinkamomis platformomis siekiant sustiprinti savo vaidmenį inovacijų sistemoje; rekomenduoja gebėjimams stiprinti skirtas lėšas prireikus naudoti siekiant suteikti administravimo įstaigoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms daugiau įgaliojimų;

| 20. | mano, kad visoms institucijoms ir dalyviams regionų lygmeniu turėtų būti siūlomi aukštos kokybės mokymai ir seminarai, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama su pažangiosios specializacijos strategijų rengimu ir įgyvendinimu susijusiems klausimams; |
| --- | --- |

20.

mano, kad visoms institucijoms ir dalyviams regionų lygmeniu turėtų būti siūlomi aukštos kokybės mokymai ir seminarai, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama su pažangiosios specializacijos strategijų rengimu ir įgyvendinimu susijusiems klausimams;

Finansavimo programų sąveikos užtikrinimas

| 21. | palankiai vertina sėkmingas Komisijos ir ES įstatymų leidimo institucijos pastangas gerinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) ir kitų ES programų, pvz., COSME ir, pirmiausia, „Horizontas 2020“, sąveikos sąlygas, pvz., suderintais vienetų įkainiais arba derinant finansavimą (13); |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina sėkmingas Komisijos ir ES įstatymų leidimo institucijos pastangas gerinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) ir kitų ES programų, pvz., COSME ir, pirmiausia, „Horizontas 2020“, sąveikos sąlygas, pvz., suderintais vienetų įkainiais arba derinant finansavimą (13);

| 22. | primygtinai ragina regionus visapusiškai naudotis visomis paramos, bendradarbiavimo, investicijų galimybėmis, taip pat ankstesniosios ir vėlesniosios grandies priemonėmis (angl. upstream and downstream actions) (14), kad skatinant ESIF ir programos „Horizontas 2020“ sąsajas, būtų galima panaikinti regionų inovacijų atotrūkį; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina regionus visapusiškai naudotis visomis paramos, bendradarbiavimo, investicijų galimybėmis, taip pat ankstesniosios ir vėlesniosios grandies priemonėmis (angl. upstream and downstream actions) (14), kad skatinant ESIF ir programos „Horizontas 2020“ sąsajas, būtų galima panaikinti regionų inovacijų atotrūkį;

| 23. | šiuo atžvilgiu ragina regionus, vėluojančius plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir gebėjimus, skatinti bendradarbiauti ir (arba) įgyvendinti porinius projektus su pažangiomis mokslinių tyrimų institucijomis (angl. teaming/twinning for excellence), kad būtų plėtojami kompetencijos centrai, kurie ateityje būtų naudingi visai regiono ekonomikai; |
| --- | --- |

23.

šiuo atžvilgiu ragina regionus, vėluojančius plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir gebėjimus, skatinti bendradarbiauti ir (arba) įgyvendinti porinius projektus su pažangiomis mokslinių tyrimų institucijomis (angl. teaming/twinning for excellence), kad būtų plėtojami kompetencijos centrai, kurie ateityje būtų naudingi visai regiono ekonomikai;

| 24. | ragina regionus naudojantis strategija intensyviai išnagrinėti klausimą, kaip būtų galima paskatinti investicijas privačiajame sektoriuje, nes čia investicijų potencialas MTTPI srityje aiškiai nepakankamai atskleistas; |
| --- | --- |

24.

ragina regionus naudojantis strategija intensyviai išnagrinėti klausimą, kaip būtų galima paskatinti investicijas privačiajame sektoriuje, nes čia investicijų potencialas MTTPI srityje aiškiai nepakankamai atskleistas;

| 25. | ragina visus regioninius ir nacionalinius dalyvius, kuriems patikėta rengti ir įgyvendinti RIS3 strategiją, Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (angl. ESFRI) mokslinių tyrimų infrastruktūros planą, ESIF ir programą „Horizontas 2020“, glaudžiau bendradarbiauti planuojant ir koordinuojant veiklą ir, jei reikia, sukurti atitinkamus struktūrinius darinius (15), jungiančius valstybės veiksmų lygmenis; ragina valstybes nares keistis tokių struktūrų gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

25.

ragina visus regioninius ir nacionalinius dalyvius, kuriems patikėta rengti ir įgyvendinti RIS3 strategiją, Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (angl. ESFRI) mokslinių tyrimų infrastruktūros planą, ESIF ir programą „Horizontas 2020“, glaudžiau bendradarbiauti planuojant ir koordinuojant veiklą ir, jei reikia, sukurti atitinkamus struktūrinius darinius (15), jungiančius valstybės veiksmų lygmenis; ragina valstybes nares keistis tokių struktūrų gerąja patirtimi;

| 26. | ragina Regioninės ir miestų plėtros generalinį direktoratą ir Mokslinių tyrimų generalinį direktoratą toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad programos būtų suderinamos, taigi atsirastų sąsajos; pabrėžia, kad reikia teikti bendrą paramą nacionalinės ir regioninės valdžios institucijoms taip padedant parengti ir įgyvendinti atitinkamas strategijas; tikisi, kad Regioninės ir miestų plėtros generalinis direktoratas ir Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas pagerins savo bendradarbiavimą, parengdami gaires susijusiems subjektams; |
| --- | --- |

26.

ragina Regioninės ir miestų plėtros generalinį direktoratą ir Mokslinių tyrimų generalinį direktoratą toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad programos būtų suderinamos, taigi atsirastų sąsajos; pabrėžia, kad reikia teikti bendrą paramą nacionalinės ir regioninės valdžios institucijoms taip padedant parengti ir įgyvendinti atitinkamas strategijas; tikisi, kad Regioninės ir miestų plėtros generalinis direktoratas ir Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas pagerins savo bendradarbiavimą, parengdami gaires susijusiems subjektams;

| 27. | teigiamai vertina visas pastangas teikti daugiau konsultavimo paslaugų; mano, kad į šiuos mainus taip pat reikėtų tinkamai įtraukti galimus programos „Horizontas 2020“ paramos gavėjus ir atitinkamas konsultacines įstaigas; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina visas pastangas teikti daugiau konsultavimo paslaugų; mano, kad į šiuos mainus taip pat reikėtų tinkamai įtraukti galimus programos „Horizontas 2020“ paramos gavėjus ir atitinkamas konsultacines įstaigas;

Glaudus regionų bendradarbiavimas: išorės santykių aspektas

| 28. | ragina regionus ne tik gerinti savo vidaus ryšius – švietimo ir mokslinių tyrimų įstaigų, įmonių ir administracijos, bet ir sudaryti sąjungas su kitais regionais, siekiant papildyti savo vertės grandinę; |
| --- | --- |

28.

ragina regionus ne tik gerinti savo vidaus ryšius – švietimo ir mokslinių tyrimų įstaigų, įmonių ir administracijos, bet ir sudaryti sąjungas su kitais regionais, siekiant papildyti savo vertės grandinę;

| 29. | pabrėžia, kad bus skatinamos galimybės, jei žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) partneriai regionuose, institucijos ir organizacijos, dalyvaujančios kuriant ir pristatant pažangiosios specializacijos strategijas (RIS3), glaudžiai bendradarbiaus, kaip nurodyta COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011 IV priede, įskaitant partnerystę su regionais, kuriuose veikia esami ir galimi koordinavimo centrai, pvz., regioninės inovacijų ir įgyvendinimo bendrijos (RIB); |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad bus skatinamos galimybės, jei žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) partneriai regionuose, institucijos ir organizacijos, dalyvaujančios kuriant ir pristatant pažangiosios specializacijos strategijas (RIS3), glaudžiai bendradarbiaus, kaip nurodyta COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011 IV priede, įskaitant partnerystę su regionais, kuriuose veikia esami ir galimi koordinavimo centrai, pvz., regioninės inovacijų ir įgyvendinimo bendrijos (RIB);

| 30. | mano, jog labai svarbu, kad regioninės specializacijos strategijos padėtų kurti naujus Europos kompetencijos centrų tinklus įvairiuose sektoriuose, taip būtų lengviau padidinti Europos Sąjungos konkurencingumą ir pagerinti jos tarptautinį įvaizdį; |
| --- | --- |

30.

mano, jog labai svarbu, kad regioninės specializacijos strategijos padėtų kurti naujus Europos kompetencijos centrų tinklus įvairiuose sektoriuose, taip būtų lengviau padidinti Europos Sąjungos konkurencingumą ir pagerinti jos tarptautinį įvaizdį;

| 31. | mano, kad žinios, perduodamos bendradarbiaujant įvairiems regionams, gali būti labai naudingos regionams ekonominės galios vietoje požiūriu ir visai Europos Sąjungai; šiuo atžvilgiu nurodo labai sėkmingą bendradarbiavimą, pvz., įgyvendinant iniciatyvą „Žinių regionai“; |
| --- | --- |

31.

mano, kad žinios, perduodamos bendradarbiaujant įvairiems regionams, gali būti labai naudingos regionams ekonominės galios vietoje požiūriu ir visai Europos Sąjungai; šiuo atžvilgiu nurodo labai sėkmingą bendradarbiavimą, pvz., įgyvendinant iniciatyvą „Žinių regionai“;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis regionų vis dar vengia sudėtingų analizių ir derinimo sąnaudų; todėl ragina regionus pasinaudoti teisės aktų leidėjo numatyta galimybe iki 15 proc. pagal programą skiriamų lėšų investuoti ne programos įgyvendinimo teritorijoje (16); |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis regionų vis dar vengia sudėtingų analizių ir derinimo sąnaudų; todėl ragina regionus pasinaudoti teisės aktų leidėjo numatyta galimybe iki 15 proc. pagal programą skiriamų lėšų investuoti ne programos įgyvendinimo teritorijoje (16);

| 33. | pabrėžia, kad dėl pasienio zonoms bendrų teritorinių ypatumų jose dažnai patiriama vienodų problemų; ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas naudojantis Europos teritorinio bendradarbiavimo finansavimu kurti tarpvalstybines pažangiosios specializacijos strategijas ir tarpvalstybines grupes; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad dėl pasienio zonoms bendrų teritorinių ypatumų jose dažnai patiriama vienodų problemų; ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas naudojantis Europos teritorinio bendradarbiavimo finansavimu kurti tarpvalstybines pažangiosios specializacijos strategijas ir tarpvalstybines grupes;

| 34. | palankiai vertina bendroje strateginėje teritorinio bendradarbiavimo programoje numatytas galimybes (17); taip pat palankiai vertina visą kitą regionų ir kitų dalyvių jų vardu vykdomą internacionalizavimą mikrolygmeniu; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina bendroje strateginėje teritorinio bendradarbiavimo programoje numatytas galimybes (17); taip pat palankiai vertina visą kitą regionų ir kitų dalyvių jų vardu vykdomą internacionalizavimą mikrolygmeniu;

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(3)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 21.

(4)  OL C 390 E, 2012 12 18, p. 27.

(5)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 39.

(6)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(7)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 104.

(8)  2 straipsnis, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615; Priimti tekstai, P7_TA(2013)0482.

(9)  V priedo 1 lentelė, ex ante sąlygos, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615; Priimti tekstai P7_TA(2013)0482.

(10)  Žr. pažangiosios specializacijos apibrėžtį, 2 straipsnio antros pastraipos 2b punktas (naujas), teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, Priimti tekstai P7_TA(2013)0482.

(11)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home

(12)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžties (2003/361/EB).

(13)

55 straipsnio 8 dalis ir 57 straipsnis, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, Priimti tekstai P7_TA(2013)0482; 17a straipsnis, teisėkūros procedūra 2011/0401(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0809, Priimti tekstai P7_TA(2013)0499; ir 31 straipsnis, teisėkūros procedūra 2011/0399(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0810, Priimti tekstai P7_TA(2013)0500.

(14)  I priedo 4.3.2 punktas, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, P7_TA(2013)0482.

(15)  I priedo 4.1.2 b punktas, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, Priimti tekstai P7_TA(2013)0482.

(16)

60 straipsnio 2 dalis, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, P7_TA(2013)0482.

(17)  I priedo 7.2 punktas, teisėkūros procedūra 2011/0276(COD), remiantis pasiūlymu dėl reglamento COM(2011)0615, P7_TA(2013)0482.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/9

---

P7_TA(2014)0009

Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijos

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. įgyvendinimo ataskaitos „Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų plėtra ir taikymas Europoje“ (2013/2079(INI))

(2016/C 482/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (1) (CCS direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (1) (CCS direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo Europoje ateities perspektyvų (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo Europoje ateities perspektyvų (COM(2013)0180),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos žaliąją knygą „2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos žaliąją knygą „2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2013)0169),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A7-0430/2013),

| A. | kadangi anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) yra perspektyvi technologija, kuri galbūt yra vienintelis būdas ženkliai sumažinti pramoninių šaltinių ir iškastiniu kuru kūrenamų elektrinių išmetamo CO2 kiekį, tačiau, siekiant skatinti inovacijas, užtikrinti sąnaudų mažinimą ir patvirtinti jos saugumą aplinkos požiūriu, reikalingos investicijos ir demonstravimas pramoniniu mastu; |
| --- | --- |

A.

kadangi anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) yra perspektyvi technologija, kuri galbūt yra vienintelis būdas ženkliai sumažinti pramoninių šaltinių ir iškastiniu kuru kūrenamų elektrinių išmetamo CO2 kiekį, tačiau, siekiant skatinti inovacijas, užtikrinti sąnaudų mažinimą ir patvirtinti jos saugumą aplinkos požiūriu, reikalingos investicijos ir demonstravimas pramoniniu mastu;

| B. | kadangi Tarptautinė energetikos agentūra prognozuoja, kad iškastinis kuras iki 2030 m. ir toliau užtikrins 75 proc. energijos pasaulio energijos rūšių derinyje, siūlo, kad taikyti CCS technologiją būtina siekiant iki 2050 m. CO2 kiekį sumažinti beveik 20 proc., taip pat teigia, kad atsisakius CSS diegimo, prireiktų papildomai investuoti 40 proc. į elektros energiją, kad pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 oC; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarptautinė energetikos agentūra prognozuoja, kad iškastinis kuras iki 2030 m. ir toliau užtikrins 75 proc. energijos pasaulio energijos rūšių derinyje, siūlo, kad taikyti CCS technologiją būtina siekiant iki 2050 m. CO2 kiekį sumažinti beveik 20 proc., taip pat teigia, kad atsisakius CSS diegimo, prireiktų papildomai investuoti 40 proc. į elektros energiją, kad pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 oC;

| C. | kadangi CCS yra vienintelė technologija, kuri gali padėti gerokai sumažinti pagrindinių pramonės sektorių, įskaitant plieno, cemento ir cheminių medžiagų sektorius, taip pat naftos perdirbimo gamyklų išmetamą CO2 kiekį, o kartu elektros energijos gamybai naudojant biomasę atsiranda galimybė skatinti mažinti bendrą išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

C.

kadangi CCS yra vienintelė technologija, kuri gali padėti gerokai sumažinti pagrindinių pramonės sektorių, įskaitant plieno, cemento ir cheminių medžiagų sektorius, taip pat naftos perdirbimo gamyklų išmetamą CO2 kiekį, o kartu elektros energijos gamybai naudojant biomasę atsiranda galimybė skatinti mažinti bendrą išmetamą CO2 kiekį;

| D. | kadangi remiantis dabartiniais iškastinio kuro naudojimo lygiais ir atsižvelgiant į jo naudojimo ateityje prognozes, CCS yra labai svarbus norint pasiekti tikslą užtikrinti, kad pasaulio temperatūra pakiltų mažiau kaip 2 oC; |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis dabartiniais iškastinio kuro naudojimo lygiais ir atsižvelgiant į jo naudojimo ateityje prognozes, CCS yra labai svarbus norint pasiekti tikslą užtikrinti, kad pasaulio temperatūra pakiltų mažiau kaip 2 oC;

| E. | kadangi anglies dioksido surinkimo ir saugojimo plėtojimas turi būti laikomas strategija, kuria papildomas atsinaujinančiosios energijos plėtojimas pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

E.

kadangi anglies dioksido surinkimo ir saugojimo plėtojimas turi būti laikomas strategija, kuria papildomas atsinaujinančiosios energijos plėtojimas pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| F. | kadangi 2007 m. ES vyriausybių vadovai tikėjosi, kad iki 2015 m. veiks iki 12 CCS demonstracinių įrenginių, bet, kadangi šių įrenginių finansiniam gyvybingumui turėjo įtakos aukšta anglies kaina, dabar šių plataus užmojo tikslų įgyvendinti neįmanoma; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2007 m. ES vyriausybių vadovai tikėjosi, kad iki 2015 m. veiks iki 12 CCS demonstracinių įrenginių, bet, kadangi šių įrenginių finansiniam gyvybingumui turėjo įtakos aukšta anglies kaina, dabar šių plataus užmojo tikslų įgyvendinti neįmanoma;

| G. | kadangi plėtojant šias technologijas neturi būti skatinama didinti iškastinį kurą deginančių elektrinių dalies; |
| --- | --- |

G.

kadangi plėtojant šias technologijas neturi būti skatinama didinti iškastinį kurą deginančių elektrinių dalies;

| H. | kadangi ES praranda lyderės pozicijas CCS technologijų srityje ir dabar, kai programos NER300 finansavimą vis dar svarstoma skirti tik vienam projektui, o Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti (EEPEG) projektai nutraukti arba sustabdyti, ES neturi veiksmingos politikos, kuria galėtų skatinti rengti pavyzdinius CCS projektus; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES praranda lyderės pozicijas CCS technologijų srityje ir dabar, kai programos NER300 finansavimą vis dar svarstoma skirti tik vienam projektui, o Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti (EEPEG) projektai nutraukti arba sustabdyti, ES neturi veiksmingos politikos, kuria galėtų skatinti rengti pavyzdinius CCS projektus;

| I. | kadangi plačioji visuomenė turėtų visada gauti išsamią ir aiškią informaciją apie CCS privalumus ir galimas grėsmes, prieš įgyvendinant projektus komerciniu lygmeniu; |
| --- | --- |

I.

kadangi plačioji visuomenė turėtų visada gauti išsamią ir aiškią informaciją apie CCS privalumus ir galimas grėsmes, prieš įgyvendinant projektus komerciniu lygmeniu;

Platesnio užmojo tikslų nustatymas

| 1. | pripažįsta, kad CCS gali sudaryti sąlygas įgyvendinti ES užmojus iki 2050 m. mažiausiomis sąnaudomis sumažinti anglies dioksido kiekį ir kad jis būtinas visų pirma siekiant sumažinti pramonės objektų išmetamą didelį anglies dioksido kiekį; Mano, kad CCS taip pat gali prisidėti prie energijos tiekimo įvairinimo ir saugumo, išsaugant esamas pramonines darbo vietas ir kuriant naujas užimtumo galimybes; pabrėžia, kad reikia skubiai parengti įvairius visą grandinę apimančius pavyzdinius CCS projektus, siekiant surasti geriausius ir ekonomiškai palankiausius sprendimus, ir ragina Komisiją nustatyti tarpinius tikslus šiam bendram tikslui pasiekti; pripažįsta, kad, atsižvelgiant į tai, kad reikalingos stambios investicijos, ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) reikia papildyti kitomis priemonėmis norint paskatinti mokslinius tyrimus ir technologiniu požiūriu saugų CCS taikymą; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad CCS gali sudaryti sąlygas įgyvendinti ES užmojus iki 2050 m. mažiausiomis sąnaudomis sumažinti anglies dioksido kiekį ir kad jis būtinas visų pirma siekiant sumažinti pramonės objektų išmetamą didelį anglies dioksido kiekį; Mano, kad CCS taip pat gali prisidėti prie energijos tiekimo įvairinimo ir saugumo, išsaugant esamas pramonines darbo vietas ir kuriant naujas užimtumo galimybes; pabrėžia, kad reikia skubiai parengti įvairius visą grandinę apimančius pavyzdinius CCS projektus, siekiant surasti geriausius ir ekonomiškai palankiausius sprendimus, ir ragina Komisiją nustatyti tarpinius tikslus šiam bendram tikslui pasiekti; pripažįsta, kad, atsižvelgiant į tai, kad reikalingos stambios investicijos, ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) reikia papildyti kitomis priemonėmis norint paskatinti mokslinius tyrimus ir technologiniu požiūriu saugų CCS taikymą;

| 2. | mano, kad, nors CCS galėtų būti sprendimo elementu siekiant tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, būtų dar geriau, jei valstybės narės šiuos tikslus galėtų pasiekti nenaudodamos CCS; |
| --- | --- |

2.

mano, kad, nors CCS galėtų būti sprendimo elementu siekiant tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, būtų dar geriau, jei valstybės narės šiuos tikslus galėtų pasiekti nenaudodamos CCS;

| 3. | ragina Komisiją skatinti CCS taikymą net tik elektros energijos gamybos iš anglies ir dujų srityje, bet taip pat kituose pramonės sektoriuose, pvz., chemijos pramonėje, metalurgijoje, plieno, cemento ir naftos perdirbimo gamyklose; reikalauja, kad kuriant 2030 m. energetikos ir klimato politikos strategiją Komisija įtrauktų CCS diegimo klausimą ir teiktų pasiūlymus, kuriais būtų skatinamas išankstinis CCS pavyzdinių projektų rengimas; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją skatinti CCS taikymą net tik elektros energijos gamybos iš anglies ir dujų srityje, bet taip pat kituose pramonės sektoriuose, pvz., chemijos pramonėje, metalurgijoje, plieno, cemento ir naftos perdirbimo gamyklose; reikalauja, kad kuriant 2030 m. energetikos ir klimato politikos strategiją Komisija įtrauktų CCS diegimo klausimą ir teiktų pasiūlymus, kuriais būtų skatinamas išankstinis CCS pavyzdinių projektų rengimas;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti plataus užmojo priemones, padedančias stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir skatinti naudoti technologijas, kurias taikant švelninami klimato kaitos padariniai, siekiant nukreipti besiplečiančios ekonomikos plėtrą alternatyvų, apimančių, pvz., CCS technologijas, kurias taikant išskiriama mažiau anglies dioksido, kryptimi; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti plataus užmojo priemones, padedančias stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir skatinti naudoti technologijas, kurias taikant švelninami klimato kaitos padariniai, siekiant nukreipti besiplečiančios ekonomikos plėtrą alternatyvų, apimančių, pvz., CCS technologijas, kurias taikant išskiriama mažiau anglies dioksido, kryptimi;

| 5. | mano, kad plieno pramonės veiksmų plane turėtų būti pateikta konkreti nuoroda į poreikį šiame sektoriuje plėtoti CCS pavyzdinius projektus; |
| --- | --- |

5.

mano, kad plieno pramonės veiksmų plane turėtų būti pateikta konkreti nuoroda į poreikį šiame sektoriuje plėtoti CCS pavyzdinius projektus;

Vadovaujamas valstybių narių vaidmuo

| 6. | pripažįsta, kad plėtoti CCS neįmanoma be valstybių narių paramos ir privačiojo sektoriaus investorių, ir kad valstybės narės turi suverenią teisę skatinti jo taikymą arba užkirsti jam kelią; pažymi, kad kelios valstybės narės nurodė nesitikinčios, jog CCS teks svarbus vaidmuo jų išmetamo dujų kiekio mažinimo strategijose, tačiau tai neturėtų sustabdyti iniciatyvų tu valstybių narių, kurios mano, kad ši technologija gali veiksmingai prisidėti joms pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad plėtoti CCS neįmanoma be valstybių narių paramos ir privačiojo sektoriaus investorių, ir kad valstybės narės turi suverenią teisę skatinti jo taikymą arba užkirsti jam kelią; pažymi, kad kelios valstybės narės nurodė nesitikinčios, jog CCS teks svarbus vaidmuo jų išmetamo dujų kiekio mažinimo strategijose, tačiau tai neturėtų sustabdyti iniciatyvų tu valstybių narių, kurios mano, kad ši technologija gali veiksmingai prisidėti joms pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| 7. | primena Komisijai, kad Europos Parlamentas ragino priimti teisės aktą, kuriuo būtų reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė parengtų 2050 m. anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą strategiją; siūlo, kad šie nacionaliniai planai būtų naujinami kas penkerius metus; tikisi, kad juose bus nurodyta, ar ir kaip atitinkamos valstybės narės turėtų diegti CCS; |
| --- | --- |

7.

primena Komisijai, kad Europos Parlamentas ragino priimti teisės aktą, kuriuo būtų reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė parengtų 2050 m. anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą strategiją; siūlo, kad šie nacionaliniai planai būtų naujinami kas penkerius metus; tikisi, kad juose bus nurodyta, ar ir kaip atitinkamos valstybės narės turėtų diegti CCS;

| 8. | ragina Komisiją pasiūlyti, kad valstybės narės būtų įpareigotos iki 2015 m. vyksiančios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos parengti ir paskelbti nacionalinius mažo anglies dioksido kiekio technologijų veiksmų planus; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją pasiūlyti, kad valstybės narės būtų įpareigotos iki 2015 m. vyksiančios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos parengti ir paskelbti nacionalinius mažo anglies dioksido kiekio technologijų veiksmų planus;

| 9. | pabrėžia, kad nesant didelei anglies kainai, valstybėms narėms, kurios norėtų skatinti CCS plėtojimą, tenka esminis vaidmuo užtikrinant skaidrų pajamų srautą ir teikiant kitą finansinę paramą, kuri gali būti reikalinga pavyzdiniams projektams rengti bei vykdyti, ir kartu suteikti veiklos vykdytojams, kurie patiria dideles išlaidas kaip pirmieji projektų vykdytojai, galimybę užsitikrinti investicijų grąžą; pažymi, kad diegiant CCS komerciniu pagrindu taip pat gali tekti nustatyti atitinkamas reguliavimo procedūras; pripažįsta, kad būtinai turi būti laikomasi aplinkosaugos standartų; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad nesant didelei anglies kainai, valstybėms narėms, kurios norėtų skatinti CCS plėtojimą, tenka esminis vaidmuo užtikrinant skaidrų pajamų srautą ir teikiant kitą finansinę paramą, kuri gali būti reikalinga pavyzdiniams projektams rengti bei vykdyti, ir kartu suteikti veiklos vykdytojams, kurie patiria dideles išlaidas kaip pirmieji projektų vykdytojai, galimybę užsitikrinti investicijų grąžą; pažymi, kad diegiant CCS komerciniu pagrindu taip pat gali tekti nustatyti atitinkamas reguliavimo procedūras; pripažįsta, kad būtinai turi būti laikomasi aplinkosaugos standartų;

ES reglamentavimas ir finansavimas

| 10. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti ES investicijų į pramonės inovacijas fondą, kuriuo būtų remiamas inovacinių klimatui nekenkiančių technologijų, pvz., pavyzdinių CCS projektų, kitų novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonių plėtojimas; Siūlo finansuoti šį fondą iš pajamų, gautų pardavus leidimus pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; pabrėžia, kad tam netūrėtų būti reikalaujama skirti papildomų lėšų iš ES biudžeto; pripažįsta, kad rengiant tokio fondo lėšų panaudojimo kriterijus turėtų būti atsižvelgta į patirtį, įgytą taikant ribotą ir nelankstų programos NER300 finansavimo mechanizmą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti ES investicijų į pramonės inovacijas fondą, kuriuo būtų remiamas inovacinių klimatui nekenkiančių technologijų, pvz., pavyzdinių CCS projektų, kitų novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonių plėtojimas; Siūlo finansuoti šį fondą iš pajamų, gautų pardavus leidimus pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; pabrėžia, kad tam netūrėtų būti reikalaujama skirti papildomų lėšų iš ES biudžeto; pripažįsta, kad rengiant tokio fondo lėšų panaudojimo kriterijus turėtų būti atsižvelgta į patirtį, įgytą taikant ribotą ir nelankstų programos NER300 finansavimo mechanizmą;

| 11. | mano, kad CCS politika bei strategija turėtų būti kuriamos tik remiantis patikimais faktais, įrodančiais jų teigiamą poveikį aplinkai, ES pramonės stabilumui, užimtumui ES ir energijos kainų prieinamumui gyventojams ir pramonei; |
| --- | --- |

11.

mano, kad CCS politika bei strategija turėtų būti kuriamos tik remiantis patikimais faktais, įrodančiais jų teigiamą poveikį aplinkai, ES pramonės stabilumui, užimtumui ES ir energijos kainų prieinamumui gyventojams ir pramonei;

| 12. | mano, kad ilgalaikiškesnio CCS rėmimo šaltinis daugiausia turėtų būti atitinkamas CO2 kainų signalas; siūlo Komisijai paraginti diskusijas dėl galimų alternatyvų nagrinėjant sistemas, pagal kurias būtų reikalaujama įsigyti CCS sertifikatus, kuriais būtų patvirtinama proporcinė dėl saugojimo arba perdirbimo išvengto CO2 dalis, palyginti su CO2 kiekiu, susijusiu su jų produktais ir panaudotu jų procesuose; |
| --- | --- |

12.

mano, kad ilgalaikiškesnio CCS rėmimo šaltinis daugiausia turėtų būti atitinkamas CO2 kainų signalas; siūlo Komisijai paraginti diskusijas dėl galimų alternatyvų nagrinėjant sistemas, pagal kurias būtų reikalaujama įsigyti CCS sertifikatus, kuriais būtų patvirtinama proporcinė dėl saugojimo arba perdirbimo išvengto CO2 dalis, palyginti su CO2 kiekiu, susijusiu su jų produktais ir panaudotu jų procesuose;

| 13. | prašo Komisijos parengti valstybėms narėms gaires dėl įvairių finansinių ir kitų mechanizmų, kuriuos būtų galima panaudoti CCS plėtojimui remti ir skatinti, ir taip pat dėl galimybių gauti finansinę paramą iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos parengti valstybėms narėms gaires dėl įvairių finansinių ir kitų mechanizmų, kuriuos būtų galima panaudoti CCS plėtojimui remti ir skatinti, ir taip pat dėl galimybių gauti finansinę paramą iš ES biudžeto;

| 14. | atkreipia dėmesį į Europos investicijų banko sprendimą uždrausti teikti paskolas anglimi kūrenamų elektrinių, kurios išmestų daugiau nei 550 g CO2 per kWh, statybai; pabrėžia, kad, neteikiant finansinės paramos CCS plėtojimui, bus labai svarbu nustatyti griežtas išmetamųjų teršalų normas; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į Europos investicijų banko sprendimą uždrausti teikti paskolas anglimi kūrenamų elektrinių, kurios išmestų daugiau nei 550 g CO2 per kWh, statybai; pabrėžia, kad, neteikiant finansinės paramos CCS plėtojimui, bus labai svarbu nustatyti griežtas išmetamųjų teršalų normas;

| 15. | siūlo Komisijai apsvarstyti, kaip būtų galima pasinaudoti ES anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondu siekiant paremti CCS demonstravimą šiuose pramonės sektoriuose etapu iki komercializavimo; |
| --- | --- |

15.

siūlo Komisijai apsvarstyti, kaip būtų galima pasinaudoti ES anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondu siekiant paremti CCS demonstravimą šiuose pramonės sektoriuose etapu iki komercializavimo;

| 16. | vertina Norvegijos vyriausybės paramą CCS projektams ES ir viliasi, kad derantis dėl būsimo programavimo laikotarpio bus pateiktas prašymas dėl finansavimo CCS pavyzdiniams projektams; |
| --- | --- |

16.

vertina Norvegijos vyriausybės paramą CCS projektams ES ir viliasi, kad derantis dėl būsimo programavimo laikotarpio bus pateiktas prašymas dėl finansavimo CCS pavyzdiniams projektams;

| 17. | pageidauja, kad Komisija įvertintų CCS bandomojo projekto CIUDEN Ispanijoje kaip Europos tyrimo laboratorijos dėl surinkimo technologijų ir CO2 saugojimo šalies viduje patvirtinimo ir plėtojimo naudą, nes šiam projektui skirta 100 mln. EUR parama iš ES lėšų; |
| --- | --- |

17.

pageidauja, kad Komisija įvertintų CCS bandomojo projekto CIUDEN Ispanijoje kaip Europos tyrimo laboratorijos dėl surinkimo technologijų ir CO2 saugojimo šalies viduje patvirtinimo ir plėtojimo naudą, nes šiam projektui skirta 100 mln. EUR parama iš ES lėšų;

Transportavimas ir saugojimo vietos

| 18. | pripažįsta, kad daug lėšų galima sutaupyti kuriant bendrus vamzdynus arba kitas CO2 transportavimo sistemas naudojančias CCS pramoninių įrenginių grupes; nurodo, kad iš elektrinių operatorių paprastai negalima tikėtis, kad jie atsižvelgs į būsimus kitų įrenginių reikalavimus, ir kad stambios investicijos, pvz., pagrindiniai vamzdynai, skirti galimam CO2 transportui iš kelių šaltinių, galėtų būti plėtojami pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; pabrėžia, kad valstybės narės, siekiančios CCS diegimo, turi imtis tiesioginio vaidmens užtikrinant surinkto ir saugomo anglies dioksido transportavimą ir nustatant esamą saugojimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad daug lėšų galima sutaupyti kuriant bendrus vamzdynus arba kitas CO2 transportavimo sistemas naudojančias CCS pramoninių įrenginių grupes; nurodo, kad iš elektrinių operatorių paprastai negalima tikėtis, kad jie atsižvelgs į būsimus kitų įrenginių reikalavimus, ir kad stambios investicijos, pvz., pagrindiniai vamzdynai, skirti galimam CO2 transportui iš kelių šaltinių, galėtų būti plėtojami pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; pabrėžia, kad valstybės narės, siekiančios CCS diegimo, turi imtis tiesioginio vaidmens užtikrinant surinkto ir saugomo anglies dioksido transportavimą ir nustatant esamą saugojimo infrastruktūrą;

| 19. | ragina glaudžiau bendradarbiauti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada, būtent keistis praktinėmis žiniomis ir gerąja patirtimi atsižvelgiant į įmonių veiklą naudojant CCS technologiją pagal dvišalį Kanados ir JAV dialogą dėl švarios energijos; |
| --- | --- |

19.

ragina glaudžiau bendradarbiauti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada, būtent keistis praktinėmis žiniomis ir gerąja patirtimi atsižvelgiant į įmonių veiklą naudojant CCS technologiją pagal dvišalį Kanados ir JAV dialogą dėl švarios energijos;

| 20. | reikalauja laikyti naujas mažo anglies dioksido kiekio technologijas viena kitą papildančiomis, o ne konkuruojančiomis; pabrėžia, kad ir atsinaujinantieji energijos ištekliai, ir CCS technologija turi atlikti svarbų vaidmenį būsimame ES energijos rūšių derinyje ir tuo neturėtų būti trukdoma įgyvendinti privalomą ES tikslą, susijusį su atsinaujinančiosios energijos vystymu; ragina rengiant 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją siūlyti priemones, kuriomis būtų skatinamos abi technologijos; |
| --- | --- |

20.

reikalauja laikyti naujas mažo anglies dioksido kiekio technologijas viena kitą papildančiomis, o ne konkuruojančiomis; pabrėžia, kad ir atsinaujinantieji energijos ištekliai, ir CCS technologija turi atlikti svarbų vaidmenį būsimame ES energijos rūšių derinyje ir tuo neturėtų būti trukdoma įgyvendinti privalomą ES tikslą, susijusį su atsinaujinančiosios energijos vystymu; ragina rengiant 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją siūlyti priemones, kuriomis būtų skatinamos abi technologijos;

| 21. | pažymi, kad Europoje dėl geologinių savybių yra daugybė potencialių didelių anglies dioksido kiekio sekvestracijos vietų, taip pat už Šiaurės Jūros toli nuo žmonių gyvenviečių; pritaria ES priemonėms ir finansavimo skyrimui siekiant parengti bendrą saugojimo vietos pobūdžio apibrėžtį, nustatyti tinkamas saugojimo vietas Europoje, parengti bandomuosius projektus ir paruošti komercinio masto saugojimo vietas pritariančių valstybių narių teritorijoje; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad Europoje dėl geologinių savybių yra daugybė potencialių didelių anglies dioksido kiekio sekvestracijos vietų, taip pat už Šiaurės Jūros toli nuo žmonių gyvenviečių; pritaria ES priemonėms ir finansavimo skyrimui siekiant parengti bendrą saugojimo vietos pobūdžio apibrėžtį, nustatyti tinkamas saugojimo vietas Europoje, parengti bandomuosius projektus ir paruošti komercinio masto saugojimo vietas pritariančių valstybių narių teritorijoje;

| 22. | ragina Komisiją skatinti galimų Europos CO2 saugojimo vietų žemėlapio rengimą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją skatinti galimų Europos CO2 saugojimo vietų žemėlapio rengimą;

| 23. | Pripažįsta, kad Londono protokolo 6 straipsnis buvo iš dalies pakeistas, kad nebesudarytų kliūčių tarpvalstybiniam CO2 transportui sekvestracijos tikslais; tačiau pažymi, kad šio pakeitimo ratifikavimas gali trukti ilgus metus; ragina Komisiją patikslinti, ar bus aplinkybių, kuriomis būtų galima perduoti CO2 sekvestracijai tarpvalstybiniu mastu tuo laikotarpiu, kai dar nebus ratifikuotas protokolas; |
| --- | --- |

23.

Pripažįsta, kad Londono protokolo 6 straipsnis buvo iš dalies pakeistas, kad nebesudarytų kliūčių tarpvalstybiniam CO2 transportui sekvestracijos tikslais; tačiau pažymi, kad šio pakeitimo ratifikavimas gali trukti ilgus metus; ragina Komisiją patikslinti, ar bus aplinkybių, kuriomis būtų galima perduoti CO2 sekvestracijai tarpvalstybiniu mastu tuo laikotarpiu, kai dar nebus ratifikuotas protokolas;

Atsakomybė už saugojimą

| 24. | pažymi kai kurių galimų CCS technologijos plėtotojų susirūpinimą, kad jiems dėl anglies dioksido geologinio saugojimo valstybių narių patvirtintose saugyklose keliami pernelyg griežti reikalavimai ir jie turi prisiimti neišmatuojamą atsakomybę; tačiau primena atsakomybės saugant anglies dioksidą taisykles, nustatytas Direktyvoje dėl anglies dioksido geologini saugojimo (CCS direktyva), ir į leidimo saugoti anglies dioksidą turėtojų įsipareigojimus; |
| --- | --- |

24.

pažymi kai kurių galimų CCS technologijos plėtotojų susirūpinimą, kad jiems dėl anglies dioksido geologinio saugojimo valstybių narių patvirtintose saugyklose keliami pernelyg griežti reikalavimai ir jie turi prisiimti neišmatuojamą atsakomybę; tačiau primena atsakomybės saugant anglies dioksidą taisykles, nustatytas Direktyvoje dėl anglies dioksido geologini saugojimo (CCS direktyva), ir į leidimo saugoti anglies dioksidą turėtojų įsipareigojimus;

| 25. | visiškai sutinka, kad būtina išvengti bet kokio netyčinio CO2 išleidimo iš saugojimo vietos, ir kad pagal CCS direktyvos 1 straipsnį turi būti užtikrinta projekto atitiktis aplinkosaugos reikalavimams; ragina Komisiją pasiūlyti gaires apie tai, kiek išsamiai reikėtų iš anksto nustatyti atitikties reikalavimų detales derybose tarp galimų operatorių ir atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų; |
| --- | --- |

25.

visiškai sutinka, kad būtina išvengti bet kokio netyčinio CO2 išleidimo iš saugojimo vietos, ir kad pagal CCS direktyvos 1 straipsnį turi būti užtikrinta projekto atitiktis aplinkosaugos reikalavimams; ragina Komisiją pasiūlyti gaires apie tai, kiek išsamiai reikėtų iš anksto nustatyti atitikties reikalavimų detales derybose tarp galimų operatorių ir atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų;

| 26. | nurodo, kad CCS direktyva valstybėms narėms suteikiama daug lankstumo nustatant CCS operatorių pateiktiną finansinę garantiją ir laikotarpį, iki kurio atsakomybė už uždarytą saugojimo vietą perduodama kompetentingai valdžios institucijai; siūlo, kad valstybės narės, siekiančios skatinti CCS plėtojimą, turėtų imtis aktyvesnio vaidmens ir prisiimti daugiau atsakomybės nei dabar; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad CCS direktyva valstybėms narėms suteikiama daug lankstumo nustatant CCS operatorių pateiktiną finansinę garantiją ir laikotarpį, iki kurio atsakomybė už uždarytą saugojimo vietą perduodama kompetentingai valdžios institucijai; siūlo, kad valstybės narės, siekiančios skatinti CCS plėtojimą, turėtų imtis aktyvesnio vaidmens ir prisiimti daugiau atsakomybės nei dabar;

| 27. | ragina Komisiją persvarstyti CCS direktyvos rekomendacinius dokumentus siekiant patikslinti šiuos aspektus; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją persvarstyti CCS direktyvos rekomendacinius dokumentus siekiant patikslinti šiuos aspektus;

| 28. | mano, kad CCS direktyvos reikalavimu, kad CO2 nuotėkio atveju operatoriai turi grąžinti leidimus, neatsižvelgiama į dideles reikiamų taisomųjų veiksmų sąnaudas; baiminasi, kad šia prievole sudaroma dar viena CCS plėtojimo kliūtis; ragina Komisiją vertinant CCS direktyvą pasiūlyti šią prievolę persvarstyti; |
| --- | --- |

28.

mano, kad CCS direktyvos reikalavimu, kad CO2 nuotėkio atveju operatoriai turi grąžinti leidimus, neatsižvelgiama į dideles reikiamų taisomųjų veiksmų sąnaudas; baiminasi, kad šia prievole sudaroma dar viena CCS plėtojimo kliūtis; ragina Komisiją vertinant CCS direktyvą pasiūlyti šią prievolę persvarstyti;

Surinkimo ir saugojimo parengties būsena

| 29. | tvirtina, kad nebepriimtina investuoti į elektrines arba pramoninius įrenginius, galinčius išmesti didelį kiekį CO2, neatsižvelgiant į tai, kaip jis bus mažinamas ateityje; |
| --- | --- |

29.

tvirtina, kad nebepriimtina investuoti į elektrines arba pramoninius įrenginius, galinčius išmesti didelį kiekį CO2, neatsižvelgiant į tai, kaip jis bus mažinamas ateityje;

| 30. | pabrėžia, kad, remiantis Eurobarometro tyrimo rezultatais, Europos gyventojai ir toliau apskritai nieko nežino apie CCS technologiją, bet tie, kurie yra apie ją informuoti, veikiausiai jai pritars; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti informavimą siekiant padidinti visuomenės informuotumą apie CCS ir mano, kad siekiant užtikrinti visuomenės pritarimą CCS technologijai, taigi ir jos taikymą, labai svarbu, kad apie ją būtų žinoma platesniu mastu; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad, remiantis Eurobarometro tyrimo rezultatais, Europos gyventojai ir toliau apskritai nieko nežino apie CCS technologiją, bet tie, kurie yra apie ją informuoti, veikiausiai jai pritars; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti informavimą siekiant padidinti visuomenės informuotumą apie CCS ir mano, kad siekiant užtikrinti visuomenės pritarimą CCS technologijai, taigi ir jos taikymą, labai svarbu, kad apie ją būtų žinoma platesniu mastu;

| 31. | pažymi, kad valstybėms narėms leidžiama įvairiai vertinti CCS direktyvos nuostatas, kuriomis reikalaujama prieš išduodant elektrinių eksploatavimo licencijas atlikti surinkimo, transportavimo ir saugojimo pajėgumo vertinimą; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad valstybėms narėms leidžiama įvairiai vertinti CCS direktyvos nuostatas, kuriomis reikalaujama prieš išduodant elektrinių eksploatavimo licencijas atlikti surinkimo, transportavimo ir saugojimo pajėgumo vertinimą;

| 32. | ragina Komisiją pasiūlyti, kad valstybėse narėse, kurios nusprendė pasinaudoti CCS technologija, tinkamas pasirengimas įdiegti CCS arba įgyvendinti kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti CO2 kiekį, būtų visų naujų sutartą dydį viršijančių iškastiniu kuru kūrenamų elektrinių ir labai taršių pramoninių įrenginių statybų sąlyga, išskyrus didžiausio elektros energijos poreikio mažinimo atvejus arba jei valstybė narė įvykdė teisės aktų reikalavimą paskelbti planą, kuriame nurodyta, kaip ji pasieks savo 2050 m. CO2 kiekio mažinimo tikslus netaikydama CCS technologijos; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją pasiūlyti, kad valstybėse narėse, kurios nusprendė pasinaudoti CCS technologija, tinkamas pasirengimas įdiegti CCS arba įgyvendinti kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti CO2 kiekį, būtų visų naujų sutartą dydį viršijančių iškastiniu kuru kūrenamų elektrinių ir labai taršių pramoninių įrenginių statybų sąlyga, išskyrus didžiausio elektros energijos poreikio mažinimo atvejus arba jei valstybė narė įvykdė teisės aktų reikalavimą paskelbti planą, kuriame nurodyta, kaip ji pasieks savo 2050 m. CO2 kiekio mažinimo tikslus netaikydama CCS technologijos;

| 33. | prašo Komisiją išanalizuoti, kokiu mastu CCS technologija turėtų būti įdiegta iki atitinkamų svarbių datų, t. y. iki 2030 m., kad taikant ją būtų smarkiai prisidėta prie 2050 m. išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslų įgyvendinimo, taip pat pateikti ataskaitą; |
| --- | --- |

33.

prašo Komisiją išanalizuoti, kokiu mastu CCS technologija turėtų būti įdiegta iki atitinkamų svarbių datų, t. y. iki 2030 m., kad taikant ją būtų smarkiai prisidėta prie 2050 m. išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslų įgyvendinimo, taip pat pateikti ataskaitą;

Anglies surinkimas ir naudojimas

| 34. | palankiai vertina įvairias iniciatyvas naudoti CO2 taip, kad mažėtų bendras jo išmetimas į atmosferą, ir kurti alternatyvius produktus, pvz., tvarius transporto degalus; ragina Komisiją pirmiausia skubiai įvertinti saugaus CO2naudojimo galimybes siekiant tobulinti naftos ir dujų gavybą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina įvairias iniciatyvas naudoti CO2 taip, kad mažėtų bendras jo išmetimas į atmosferą, ir kurti alternatyvius produktus, pvz., tvarius transporto degalus; ragina Komisiją pirmiausia skubiai įvertinti saugaus CO2naudojimo galimybes siekiant tobulinti naftos ir dujų gavybą Europos Sąjungoje;

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 140, 2009 6 5, p. 114.

(2)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 75.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/14

---

P7_TA(2014)0010

2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (2013/2061(INI))

(2016/C 482/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (COM(2012)0736),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 30 d. Komisijos komunikatą „E. sveikata – Europos Sąjungos piliečiams teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų tobulinimas. Europos e. sveikatos erdvės veiksmų planas“ (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 30 d. Komisijos komunikatą „E. sveikata – Europos Sąjungos piliečiams teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų tobulinimas. Europos e. sveikatos erdvės veiksmų planas“ (COM(2004)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos rekomendaciją dėl tarpvalstybinio elektroninių sveikatos įrašų sistemų suderinamumo (2008/594/EB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos rekomendaciją dėl tarpvalstybinio elektroninių sveikatos įrašų sistemų suderinamumo (2008/594/EB),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą dėl nuotolinės medicinos naudos pacientams, sveikatos priežiūros sistemoms ir visuomenei (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą dėl nuotolinės medicinos naudos pacientams, sveikatos priežiūros sistemoms ir visuomenei (COM(2008)0689),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio mėn. Komisijos E. sveikatos strategijų ataskaitą „ES šalių kelias diegiant nacionalinę e. sveikatos infrastruktūrą“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio mėn. Komisijos E. sveikatos strategijų ataskaitą „ES šalių kelias diegiant nacionalinę e. sveikatos infrastruktūrą“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0443/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0443/2013),

| A. | kadangi teisė vienodomis sąlygomis gauti kokybišką visapusę sveikatos priežiūrą – tai tarptautiniu mastu, ypač Europos Sąjungoje, pripažinta pagrindinė teisė; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė vienodomis sąlygomis gauti kokybišką visapusę sveikatos priežiūrą – tai tarptautiniu mastu, ypač Europos Sąjungoje, pripažinta pagrindinė teisė;

| B. | kadangi daugeliu atvejų dėl finansinių arba regioninių suvaržymų ribojamos galimybės naudotis sveikatos priežiūros sistema (pvz., retai apgyvendintose vietovėse) ir e. sveikatos priemonės yra svarbios, norint panaikinti šią nelygybę sveikatos srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi daugeliu atvejų dėl finansinių arba regioninių suvaržymų ribojamos galimybės naudotis sveikatos priežiūros sistema (pvz., retai apgyvendintose vietovėse) ir e. sveikatos priemonės yra svarbios, norint panaikinti šią nelygybę sveikatos srityje;

| C. | kadangi, siekiant užtikrinti kokybišką sveikatos priežiūrą, labai svarbu, kad pacientai pasitikėtų jiems teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi, siekiant užtikrinti kokybišką sveikatos priežiūrą, labai svarbu, kad pacientai pasitikėtų jiems teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| D. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga savo veikla turi papildyti valstybių narių politiką ir siekti gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių fiziniams ir psichiniams negalavimams bei ligoms ir pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga savo veikla turi papildyti valstybių narių politiką ir siekti gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių fiziniams ir psichiniams negalavimams bei ligoms ir pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius;

| E. | kadangi todėl Sąjunga, vykdydama veiklą e. sveikatos srityje, padeda visoms kompetentingoms institucijoms vietos, regionų ar nacionaliniu lygmenimis derinti pastangas šioje srityje tarpvalstybiniu ir nacionaliniu lygmenimis ir remia jų veiklą srityse, kuriose ES įsikišimas gali suteikti papildomos naudos ir pagerinti piliečių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

E.

kadangi todėl Sąjunga, vykdydama veiklą e. sveikatos srityje, padeda visoms kompetentingoms institucijoms vietos, regionų ar nacionaliniu lygmenimis derinti pastangas šioje srityje tarpvalstybiniu ir nacionaliniu lygmenimis ir remia jų veiklą srityse, kuriose ES įsikišimas gali suteikti papildomos naudos ir pagerinti piliečių gyvenimo kokybę;

| F. | kadangi dėl ekonomikos nuosmukio valstybės narės sumažino sveikatos priežiūros biudžetus, o tai reiškia, kad privalu rasti būdus, kaip būtų galima padidinti sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą, taigi ir užtikrinti jų tvarumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl ekonomikos nuosmukio valstybės narės sumažino sveikatos priežiūros biudžetus, o tai reiškia, kad privalu rasti būdus, kaip būtų galima padidinti sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą, taigi ir užtikrinti jų tvarumą;

| G. | kadangi e. sveikata turėtų būti ekonomiškai efektyvus ir veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pacientams būdas, kurio paskirtis – sumažinti jų gydymo išlaidas neužkraunant nereikalingos naštos esamoms nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

G.

kadangi e. sveikata turėtų būti ekonomiškai efektyvus ir veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pacientams būdas, kurio paskirtis – sumažinti jų gydymo išlaidas neužkraunant nereikalingos naštos esamoms nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms;

| H. | kadangi dėl skaitmeninės atskirties atsirandanti nelygybė peraugs į nelygybę sveikatos priežiūros srityje, jeigu plėtojant e. sveikatos paslaugas nebus suteikiama daugiau galimybių naudotis didelės spartos interneto ryšiu; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl skaitmeninės atskirties atsirandanti nelygybė peraugs į nelygybę sveikatos priežiūros srityje, jeigu plėtojant e. sveikatos paslaugas nebus suteikiama daugiau galimybių naudotis didelės spartos interneto ryšiu;

| I. | kadangi skirtingi organizaciniai ir kultūriniai metodai, susiję su sveikatos priežiūros paslaugų teikimu valstybėse narėse yra skirtingi, tai yra labai vertinga, visų pirma skatinant diegti inovacijas; |
| --- | --- |

I.

kadangi skirtingi organizaciniai ir kultūriniai metodai, susiję su sveikatos priežiūros paslaugų teikimu valstybėse narėse yra skirtingi, tai yra labai vertinga, visų pirma skatinant diegti inovacijas;

| J. | kadangi kyla daug tarpvalstybinio pobūdžio su sveikata susijusių problemų; |
| --- | --- |

J.

kadangi kyla daug tarpvalstybinio pobūdžio su sveikata susijusių problemų;

| K. | kadangi didėjo piliečių judumas savo šalies sveikatos priežiūros sistemų viduje ir kadangi kai kurie pacientai medicininį gydymą dažniau gauna už gyvenamosios šalies ribų; |
| --- | --- |

K.

kadangi didėjo piliečių judumas savo šalies sveikatos priežiūros sistemų viduje ir kadangi kai kurie pacientai medicininį gydymą dažniau gauna už gyvenamosios šalies ribų;

| L. | kadangi 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo 4 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad Sąjungos veiksmai nedaro poveikio valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams dėl kalbų vartojimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo 4 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad Sąjungos veiksmai nedaro poveikio valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams dėl kalbų vartojimo;

| M. | kadangi pacientams nenaudinga, kad būtų pakartojami nereikalingi klinikiniai tyrimai, kurie jau įtraukti į pacientų klinikinių tyrimų dokumentus ir kuriuos kitose vietose gydantys specialistai gali gauti ir su jais susipažinti; |
| --- | --- |

M.

kadangi pacientams nenaudinga, kad būtų pakartojami nereikalingi klinikiniai tyrimai, kurie jau įtraukti į pacientų klinikinių tyrimų dokumentus ir kuriuos kitose vietose gydantys specialistai gali gauti ir su jais susipažinti;

| N. | kadangi informacinės ir ryšių technologijos (IRT) pasiekė pakankamą brandos lygį, kad jas būtų galima taikyti e. sveikatos sistemose, ir kadangi įvairiose ES valstybėse narėse ir pasaulio mastu tai susilaukė sėkmės, kuri yra labai naudinga, visų pirma nacionaliniu lygmeniu, nes padeda didinti pacientų saugą, sukuria palankesnes sąlygas taikyti holistinį požiūrį į pacientą, taip pat plėtoja tikslinė mediciną ir didina sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą, taigi ir tvarumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi informacinės ir ryšių technologijos (IRT) pasiekė pakankamą brandos lygį, kad jas būtų galima taikyti e. sveikatos sistemose, ir kadangi įvairiose ES valstybėse narėse ir pasaulio mastu tai susilaukė sėkmės, kuri yra labai naudinga, visų pirma nacionaliniu lygmeniu, nes padeda didinti pacientų saugą, sukuria palankesnes sąlygas taikyti holistinį požiūrį į pacientą, taip pat plėtoja tikslinė mediciną ir didina sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą, taigi ir tvarumą;

| O. | tačiau kadangi, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos sistemos, įskaitant mobiliąsias programas, duotų teigiamų rezultatų, reikia toliau investuoti į mokslinius tyrimus, plėtrą, vertinimą ir stebėseną; |
| --- | --- |

O.

tačiau kadangi, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos sistemos, įskaitant mobiliąsias programas, duotų teigiamų rezultatų, reikia toliau investuoti į mokslinius tyrimus, plėtrą, vertinimą ir stebėseną;

| P. | kadangi IRT technikai, vartotojai, pacientai, neoficialūs slaugytojai, apskritai sveikatos priežiūros specialistai, ypač gydytojai, taip pat viešosios sveikatos priežiūros institucijos privalo bendradarbiauti šioje srityje; |
| --- | --- |

P.

kadangi IRT technikai, vartotojai, pacientai, neoficialūs slaugytojai, apskritai sveikatos priežiūros specialistai, ypač gydytojai, taip pat viešosios sveikatos priežiūros institucijos privalo bendradarbiauti šioje srityje;

| Q. | kadangi iš sėkmingų e. sveikatos iniciatyvų ir projektų, kaip antai projekto „epSOS“ arba Virtualaus fiziologinio žmogaus iniciatyvos, paaiškėjo, kad e. sveikatos srities sprendimai yra labai vertingi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi iš sėkmingų e. sveikatos iniciatyvų ir projektų, kaip antai projekto „epSOS“ arba Virtualaus fiziologinio žmogaus iniciatyvos, paaiškėjo, kad e. sveikatos srities sprendimai yra labai vertingi;

| R. | kadangi svarbu yra duomenų bazės, pvz., debesijos kompiuterija, jų buvimo vieta ir priežiūra ir kadangi tokių duomenų bazių saugumui turi būti suteikta pirmenybė; |
| --- | --- |

R.

kadangi svarbu yra duomenų bazės, pvz., debesijos kompiuterija, jų buvimo vieta ir priežiūra ir kadangi tokių duomenų bazių saugumui turi būti suteikta pirmenybė;

| S. | kadangi pirmenybę privalu teikti teisiniams ir duomenų apsaugos aspektams, susijusiems su e. sveikata ir kadangi, atsižvelgiant į tai, kad pacientų sveikatos duomenys yra griežtai neskelbtini, būtina suderinti duomenų apsaugą su prieiga ir nustatyti aiškumą atsakomybės atžvilgiu; |
| --- | --- |

S.

kadangi pirmenybę privalu teikti teisiniams ir duomenų apsaugos aspektams, susijusiems su e. sveikata ir kadangi, atsižvelgiant į tai, kad pacientų sveikatos duomenys yra griežtai neskelbtini, būtina suderinti duomenų apsaugą su prieiga ir nustatyti aiškumą atsakomybės atžvilgiu;

| T. | kadangi visose valstybėse narėse reikia nustatyti e. sveikatos reglamentavimo sistemas; |
| --- | --- |

T.

kadangi visose valstybėse narėse reikia nustatyti e. sveikatos reglamentavimo sistemas;

| U. | kadangi sveikatos priežiūros specialistams reikalingos ES gairės, skirtos tinkamam pacientų duomenų naudojimui; |
| --- | --- |

U.

kadangi sveikatos priežiūros specialistams reikalingos ES gairės, skirtos tinkamam pacientų duomenų naudojimui;

| V. | kadangi būtina puoselėti ES mastu naudojamų e. sveiktos sistemų kūrimo standartus ir siekti, kad jie būdų suderinti įvairiose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti jų veiksmingumą Europos ir tarpvalstybiniu lygiu, bet taip pat garantuoti, kad standartizacijos veiksmais siekiama tik užtikrinti sąveikumą, o ne sukurti tokią padėtį, kai tik vienas dalyvis turi monopolinę poziciją; |
| --- | --- |

V.

kadangi būtina puoselėti ES mastu naudojamų e. sveiktos sistemų kūrimo standartus ir siekti, kad jie būdų suderinti įvairiose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti jų veiksmingumą Europos ir tarpvalstybiniu lygiu, bet taip pat garantuoti, kad standartizacijos veiksmais siekiama tik užtikrinti sąveikumą, o ne sukurti tokią padėtį, kai tik vienas dalyvis turi monopolinę poziciją;

| W. | kadangi ne visi piliečiai ir sveikatos priežiūros sektoriuje dirbantys specialistai turi galimybę naudotis IT priemonėmis ar turi būtinų gebėjimų, kad galėtų naudotis e. sveikatos paslaugomis; |
| --- | --- |

W.

kadangi ne visi piliečiai ir sveikatos priežiūros sektoriuje dirbantys specialistai turi galimybę naudotis IT priemonėmis ar turi būtinų gebėjimų, kad galėtų naudotis e. sveikatos paslaugomis;

| X. | kadangi dėl to ir siekiant, kad visi subjektai įgytų žinių ir įgūdžių, būtinų norint įsitraukti į e. sveikatos sistemą:






  — | specialistai, dirbantys sveikatos apsaugos srityje, turėtų galimybę pasinaudoti profesiniu mokymu (kaip dalimi jų tęstinio profesinio tobulėjimo), skirtu tobulinti IRT žinias sveikatos apsaugos sistemoje, ir |
| --- | --- | --- |

X.

kadangi dėl to ir siekiant, kad visi subjektai įgytų žinių ir įgūdžių, būtinų norint įsitraukti į e. sveikatos sistemą:

—

specialistai, dirbantys sveikatos apsaugos srityje, turėtų galimybę pasinaudoti profesiniu mokymu (kaip dalimi jų tęstinio profesinio tobulėjimo), skirtu tobulinti IRT žinias sveikatos apsaugos sistemoje, ir

| — | sveikatos priežiūros specialistai ir neoficialūs slaugytojai turi gauti pagalbą, kaip naudotis sveikatos priežiūros sistemoje taikomomis IRT; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros specialistai ir neoficialūs slaugytojai turi gauti pagalbą, kaip naudotis sveikatos priežiūros sistemoje taikomomis IRT;

| Y. | kadangi dėl ilgesnės gyvenimo trukmės ir šios lyties polinkio į tam tikras ligas moterys dažniau serga lėtinėmis ir negalią sukeliančiomis ligomis negu vyrai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl ilgesnės gyvenimo trukmės ir šios lyties polinkio į tam tikras ligas moterys dažniau serga lėtinėmis ir negalią sukeliančiomis ligomis negu vyrai;

| Z. | kadangi reikia tarpdalykinio požiūrio į lėtinėmis ligomis sergančius pacientus; |
| --- | --- |

Z.

kadangi reikia tarpdalykinio požiūrio į lėtinėmis ligomis sergančius pacientus;

| AA. | kadangi e. sveikatos sprendimai gali padėti padidinti pacientų, visų pirma sergančių lėtinėmis ligomis, gerovę, nes tampa paprasčiau juos gydyti namuose; |
| --- | --- |

AA.

kadangi e. sveikatos sprendimai gali padėti padidinti pacientų, visų pirma sergančių lėtinėmis ligomis, gerovę, nes tampa paprasčiau juos gydyti namuose;

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ , kuriuo atnaujinamas 2004 m. priimtas e. sveikatos veiksmų planas nustatant tolesnius veiksmus, ypač susijusius su galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis gerinimu, sveikatos priežiūros išlaidų mažinimu ir didesnės Europos piliečių lygybės užtikrinimu; ragina Komisiją toliau stengtis, kad e. sveikatos sistema būtų visuotinai patvirtinta visoje ES; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ , kuriuo atnaujinamas 2004 m. priimtas e. sveikatos veiksmų planas nustatant tolesnius veiksmus, ypač susijusius su galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis gerinimu, sveikatos priežiūros išlaidų mažinimu ir didesnės Europos piliečių lygybės užtikrinimu; ragina Komisiją toliau stengtis, kad e. sveikatos sistema būtų visuotinai patvirtinta visoje ES;

| 2. | mano, kad nepaisant visų trūkumų, e. sveikata turi didelį potencialą ir galėtų būti naudinga sveikatos srities specialistams, pacientams, neoficialiems slaugytojams ir kompetentingoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

2.

mano, kad nepaisant visų trūkumų, e. sveikata turi didelį potencialą ir galėtų būti naudinga sveikatos srities specialistams, pacientams, neoficialiems slaugytojams ir kompetentingoms valdžios institucijoms;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad e. sveikatos taikomosios programos suteikia galimybę decentralizuoti sveikatos priežiūros politiką regionų ar vietos lygmenimis ir pritaikyti sveikatos priežiūros politikos kryptis prie vietos poreikių ir skirtumų; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad e. sveikatos taikomosios programos suteikia galimybę decentralizuoti sveikatos priežiūros politiką regionų ar vietos lygmenimis ir pritaikyti sveikatos priežiūros politikos kryptis prie vietos poreikių ir skirtumų;

| 4. | mano, kad užtikrinant reikiamas priemones viešiems tikrojo laiko duomenims išnaudoti būtų galima geriau suvokti naudą ir riziką, nuspėti nepalankius atvejus ir pagerinti sveikatos technologijų vertinimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad užtikrinant reikiamas priemones viešiems tikrojo laiko duomenims išnaudoti būtų galima geriau suvokti naudą ir riziką, nuspėti nepalankius atvejus ir pagerinti sveikatos technologijų vertinimo veiksmingumą;

| 5. | pabrėžia, kad visi turi turėti galimybę naudotis e. sveikatos taikomosiomis programomis; siekiant užtikrinti, kad neatsirastų su prieiga susijusi nelygybė, prieiga turėtų būti būtina bet kokių produktų ar programinės įrangos kūrimo sąlyga; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad visi turi turėti galimybę naudotis e. sveikatos taikomosiomis programomis; siekiant užtikrinti, kad neatsirastų su prieiga susijusi nelygybė, prieiga turėtų būti būtina bet kokių produktų ar programinės įrangos kūrimo sąlyga;

| 6. | rekomenduoja priimti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad visuose ES valstybių narių regionuose būtų panaikinti skaitmeniniai skirtumai ir užtikrinti, kad prieiga ir galimybė naudotis e. sveikatos paslaugomis netaptų socialinės ir teritorinės nelygybės šaltiniu ir kad jomis vienodomis sąlygomis galėtų naudotis visi ES piliečiai, net ir tie, kurie nėra susipažinę su IRT technologijomis ir taip pat tie pacientai, kurie kitaip negalėtų naudotis nacionalinėmis sveikatos priežiūros sistemomis arba tie, kuriems nacionalinėse sistemose teikiamų paslaugų nepakanka; |
| --- | --- |

6.

rekomenduoja priimti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad visuose ES valstybių narių regionuose būtų panaikinti skaitmeniniai skirtumai ir užtikrinti, kad prieiga ir galimybė naudotis e. sveikatos paslaugomis netaptų socialinės ir teritorinės nelygybės šaltiniu ir kad jomis vienodomis sąlygomis galėtų naudotis visi ES piliečiai, net ir tie, kurie nėra susipažinę su IRT technologijomis ir taip pat tie pacientai, kurie kitaip negalėtų naudotis nacionalinėmis sveikatos priežiūros sistemomis arba tie, kuriems nacionalinėse sistemose teikiamų paslaugų nepakanka;

| 7. | prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti moterims vienodas galimybes patekti į e. sveikatos sritį ne tik kaip pacientėms, bet ir kaip slaugytojoms (profesionalioms arba ne), IRT specialistėms ir politikos formuotojoms; pabrėžia, kad moterys per visą savo gyvenimą yra įtraukiamos į visus sveikatos apsaugos sektoriaus lygius; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti moterims vienodas galimybes patekti į e. sveikatos sritį ne tik kaip pacientėms, bet ir kaip slaugytojoms (profesionalioms arba ne), IRT specialistėms ir politikos formuotojoms; pabrėžia, kad moterys per visą savo gyvenimą yra įtraukiamos į visus sveikatos apsaugos sektoriaus lygius;

| 8. | ragina Komisiją raginti ir skatinti e. sveikatos paslaugas, skirtas (neoficialiems) šeimos narių slaugytojams, taip siekiant remti juos, atliekančius dažnai sudėtingas slaugymo užduotis ir sudaryti jiems sąlygas teikti kuo geresnę slaugą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją raginti ir skatinti e. sveikatos paslaugas, skirtas (neoficialiems) šeimos narių slaugytojams, taip siekiant remti juos, atliekančius dažnai sudėtingas slaugymo užduotis ir sudaryti jiems sąlygas teikti kuo geresnę slaugą;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbiausia yra įtvirtinti sveikatos priežiūros specialistų e. sveikatos kultūrą, nes taip yra sudaromos sąlygos įgalinti pacientus ir užtikrinti jų pasitikėjimą e. sveikata; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbiausia yra įtvirtinti sveikatos priežiūros specialistų e. sveikatos kultūrą, nes taip yra sudaromos sąlygos įgalinti pacientus ir užtikrinti jų pasitikėjimą e. sveikata;

| 10. | todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti sveikatos priežiūros specialistų, taip pat pacientų ir pacientų organizacijų vaidmenį įgyvendinant ir plėtojant E. sveikatos veiksmų planą; |
| --- | --- |

10.

todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti sveikatos priežiūros specialistų, taip pat pacientų ir pacientų organizacijų vaidmenį įgyvendinant ir plėtojant E. sveikatos veiksmų planą;

| 11. | ypač pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad pacientai turėtų galimybės konsultuotis ir naudotis informacija, susijusia su jų sveikata ir todėl prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti pacientų raštingumą sveikatos klausimais, siekiant užtikrinti veiksmingą e. sveikatos priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

11.

ypač pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad pacientai turėtų galimybės konsultuotis ir naudotis informacija, susijusia su jų sveikata ir todėl prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti pacientų raštingumą sveikatos klausimais, siekiant užtikrinti veiksmingą e. sveikatos priemonių įgyvendinimą;

| 12. | prašo Komisijos ir valstybių narių ypatingą dėmesį skirti skaitmeniniam raštingumui ir techniniam mokymui, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos priemonės, ypač telemedicina, būtų tikrai veiksmingos ir jomis galėtų pasinaudoti visi gyventojai; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos ir valstybių narių ypatingą dėmesį skirti skaitmeniniam raštingumui ir techniniam mokymui, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos priemonės, ypač telemedicina, būtų tikrai veiksmingos ir jomis galėtų pasinaudoti visi gyventojai;

| 13. | labai apgailestauja – pirmiausia atsižvelgdamas į dabartinę konkurencingumo krizę Sąjungoje – dėl siūlymo mažinti lėšas Europos infrastruktūros tinklų priemonei, pagal kurią siekiama vystyti plačiajuosčio ryšio ir skaitmenines paslaugas; tikisi, kad bus išsaugotas šios srities finansavimas pagal programą „Horizontas 2020“; ragina vietos ir regionines valdžios institucijas veiksmingai naudoti ES lėšas e. sveikatai finansuoti, nemažinant finansavimo, pvz., tradicinėms medicinos paslaugoms ir neuždarant bendruomenei priklausančias ligonines, ir dalytis raštingumo sveikatos srityje žiniomis; |
| --- | --- |

13.

labai apgailestauja – pirmiausia atsižvelgdamas į dabartinę konkurencingumo krizę Sąjungoje – dėl siūlymo mažinti lėšas Europos infrastruktūros tinklų priemonei, pagal kurią siekiama vystyti plačiajuosčio ryšio ir skaitmenines paslaugas; tikisi, kad bus išsaugotas šios srities finansavimas pagal programą „Horizontas 2020“; ragina vietos ir regionines valdžios institucijas veiksmingai naudoti ES lėšas e. sveikatai finansuoti, nemažinant finansavimo, pvz., tradicinėms medicinos paslaugoms ir neuždarant bendruomenei priklausančias ligonines, ir dalytis raštingumo sveikatos srityje žiniomis;

| 14. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti ekonominių, materialinių ir žmogiškųjų išteklių, būtinų siekiant užtikrinti, kad dėl galimybių naudotis ir naudojimosi e. sveikatos paslaugomis nepadidėtų teritoriniai skirtumai naudojantis jau teikiamomis informacinių ir ryšių technologijų paslaugomis; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti ekonominių, materialinių ir žmogiškųjų išteklių, būtinų siekiant užtikrinti, kad dėl galimybių naudotis ir naudojimosi e. sveikatos paslaugomis nepadidėtų teritoriniai skirtumai naudojantis jau teikiamomis informacinių ir ryšių technologijų paslaugomis;

| 15. | ypatingai primygtinai ragina valstybių narių kompetentingas institucijas visapusiškai naudotis ES struktūriniais fondais interneto ryšiui gerinti ir skaitmeninei atskirčiai mažinti; |
| --- | --- |

15.

ypatingai primygtinai ragina valstybių narių kompetentingas institucijas visapusiškai naudotis ES struktūriniais fondais interneto ryšiui gerinti ir skaitmeninei atskirčiai mažinti;

| 16. | ragina Komisiją remti šias pastangas įgyvendinant Europos skaitmeninę darbotvarkę, parengti aiškias gaires dėl finansavimo, siekiant palengvinti šio finansavimo naudojimą tam, kad tiesiogiai remti IRT ir sveikatos sektorius ir toliau bendradarbiauti su telekomunikacijų operatoriais, siekiant skatinti plačiajuosčio ryšio kartografavimą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją remti šias pastangas įgyvendinant Europos skaitmeninę darbotvarkę, parengti aiškias gaires dėl finansavimo, siekiant palengvinti šio finansavimo naudojimą tam, kad tiesiogiai remti IRT ir sveikatos sektorius ir toliau bendradarbiauti su telekomunikacijų operatoriais, siekiant skatinti plačiajuosčio ryšio kartografavimą;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares kurti naujas pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems prieinamas bei patogias naudoti e. sveikatos priemones; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares kurti naujas pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems prieinamas bei patogias naudoti e. sveikatos priemones;

| 18. | ragina Komisiją skatinti ieškoti e. sveikatos sprendimų, skirtų izoliuotoms moterims, ne tik toms, kurios gyvena atokiuose regionuose, bet ir izoliuotoms ir negalinčioms išvykti iš namų moterims, susiduriančioms su judumo ir (arba) (socialinės) paramos tinklo stokos problemomis, taip siekiant palaikyti jų sveikatos apsaugą ir gerovę; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją skatinti ieškoti e. sveikatos sprendimų, skirtų izoliuotoms moterims, ne tik toms, kurios gyvena atokiuose regionuose, bet ir izoliuotoms ir negalinčioms išvykti iš namų moterims, susiduriančioms su judumo ir (arba) (socialinės) paramos tinklo stokos problemomis, taip siekiant palaikyti jų sveikatos apsaugą ir gerovę;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis pagrindinio vaidmens ir suvienyti skirtingus suinteresuotuosius subjektus siekiant užtikrinti dalijimąsi patirtimi ir geriausia praktika; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis pagrindinio vaidmens ir suvienyti skirtingus suinteresuotuosius subjektus siekiant užtikrinti dalijimąsi patirtimi ir geriausia praktika;

| 20. | ragina, atsižvelgiant į išdėstytas mintis, siekiant užtikrinti veiksmingos ir visa apimančios e. sveikatos politikos įgyvendinimą, sukurti pacientų, akademinės bendruomenės, pramonės atstovų ir specialistų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje platformą; |
| --- | --- |

20.

ragina, atsižvelgiant į išdėstytas mintis, siekiant užtikrinti veiksmingos ir visa apimančios e. sveikatos politikos įgyvendinimą, sukurti pacientų, akademinės bendruomenės, pramonės atstovų ir specialistų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje platformą;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad e. sveikatos taikomųjų programų plėtrai, įskaitant sveikatos duomenų naudojimui ir antriniam panaudojimui, būtinos konfidencialumo, duomenų apsaugos ir atsakomybės užtikrinimo priemonės ir kompensavimas, siekiant užtikrinti, kad neskelbtinų duomenų apsaugą nuo įsilaužimo, nelegalaus duomenų pardavimo ar kitų piktnaudžiavimo formų; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti e. sveikatos priežiūros paslaugų teisinių aspektų tyrimą; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad e. sveikatos taikomųjų programų plėtrai, įskaitant sveikatos duomenų naudojimui ir antriniam panaudojimui, būtinos konfidencialumo, duomenų apsaugos ir atsakomybės užtikrinimo priemonės ir kompensavimas, siekiant užtikrinti, kad neskelbtinų duomenų apsaugą nuo įsilaužimo, nelegalaus duomenų pardavimo ar kitų piktnaudžiavimo formų; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti e. sveikatos priežiūros paslaugų teisinių aspektų tyrimą;

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires ir pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie užpildytų dabartines teisines spragas, ypač atsakomybės ir įsipareigojimų srityse, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos sistema būtų veiksmingai taikoma Europos Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires ir pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie užpildytų dabartines teisines spragas, ypač atsakomybės ir įsipareigojimų srityse, siekiant užtikrinti, kad e. sveikatos sistema būtų veiksmingai taikoma Europos Sąjungos lygmeniu;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau kurti gaires ir teisės aktus dėl teisinių ir duomenų apsaugos apsektų, susijusių su e. sveikata, visų pirma pateikti teisės aktus, suteikiančius galimybę apsaugoti keitimosi duomenimis, jų tvarkymo bei analizės procesus, siekiant suderinti duomenų apsaugą ir prieigą prie duomenų; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau kurti gaires ir teisės aktus dėl teisinių ir duomenų apsaugos apsektų, susijusių su e. sveikata, visų pirma pateikti teisės aktus, suteikiančius galimybę apsaugoti keitimosi duomenimis, jų tvarkymo bei analizės procesus, siekiant suderinti duomenų apsaugą ir prieigą prie duomenų;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti gerą internetu teikiamos informacijos apie sveikatą valdymą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti gerą internetu teikiamos informacijos apie sveikatą valdymą;

| 25. | pabrėžia būtinybę, kad gydytojams, kitiems sveikatos srities specialistams, pacientams ir neoficialiems slaugytojams būtų suteiktas tęstinis specializuotas mokymas e. sveikatos srityje, siekiant padėti ugdyti skaitmeninį jų raštingumą ir taip kuo labiau pasinaudoti e. sveikatos paslaugų teikiama nauda, nedidinant socialinės nelygybės ar teritorinių skirtumų; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia būtinybę, kad gydytojams, kitiems sveikatos srities specialistams, pacientams ir neoficialiems slaugytojams būtų suteiktas tęstinis specializuotas mokymas e. sveikatos srityje, siekiant padėti ugdyti skaitmeninį jų raštingumą ir taip kuo labiau pasinaudoti e. sveikatos paslaugų teikiama nauda, nedidinant socialinės nelygybės ar teritorinių skirtumų;

| 26. | mano, kad teikiant pagalbą ir mokymus pirmenybę reikėtų teikti:






  1) | mokymui IT priemonių naudojimo ir skaitmeninės sveikatos priežiūros klausimais, kurio metu gerinami sveikatos priežiūros specialistų įgūdžiai; todėl siekiant šio tikslo studentai ir nauji specialistai turi būti aprūpinami naujausiomis mokymo e. sveikatos klausimais programomis; |
| --- | --- | --- |

26.

mano, kad teikiant pagalbą ir mokymus pirmenybę reikėtų teikti:

1)

mokymui IT priemonių naudojimo ir skaitmeninės sveikatos priežiūros klausimais, kurio metu gerinami sveikatos priežiūros specialistų įgūdžiai; todėl siekiant šio tikslo studentai ir nauji specialistai turi būti aprūpinami naujausiomis mokymo e. sveikatos klausimais programomis;

| 2) | IT raštingumui ir pacientų informuotumui apie e. sveikatos paslaugas nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

2)

IT raštingumui ir pacientų informuotumui apie e. sveikatos paslaugas nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis;

| 27. | rekomenduoja į gydytojų ir kitų specialistų, teikiančių sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat pacientų asociacijų nuomonę atsižvelgti ne tik kuriant e. sveikatos taikomąsias programas, bet ir jas vertinant ir stebint; |
| --- | --- |

27.

rekomenduoja į gydytojų ir kitų specialistų, teikiančių sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat pacientų asociacijų nuomonę atsižvelgti ne tik kuriant e. sveikatos taikomąsias programas, bet ir jas vertinant ir stebint;

| 28. | pabrėžia, kad svarbu išlaikyti žmogiškąjį sveikatos priežiūros matmenį, ypač dėl senėjančios visuomenės ir dėl to, kad vis sunkiau atskirti medicininius aspektus nuo socialinių; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad e. sveikatos technologijos netaptų patikimo pacientų ir jų (sveikatos) priežiūros paslaugas teikiančių specialistų bendravimo pakaitu; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu išlaikyti žmogiškąjį sveikatos priežiūros matmenį, ypač dėl senėjančios visuomenės ir dėl to, kad vis sunkiau atskirti medicininius aspektus nuo socialinių; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad e. sveikatos technologijos netaptų patikimo pacientų ir jų (sveikatos) priežiūros paslaugas teikiančių specialistų bendravimo pakaitu;

| 29. | ragina valstybes nares ir Komisiją rengti informuotumo didinimo e. sveikatos klausimais ir IT raštingumo mokymo kampanijas (atsižvelgiant į socialinius ir teritorinius nelygumus), kad pacientams, piliečiams ir sveikatos priežiūros specialistams nebetrūktų žinių ir tarpusavio pasitikėjimo; mano, kad šios kampanijos turėtų būti pritaikytos tam tikrai socialinei grupei, kuriai yra skirtos, nes piliečių informavimas ir aktyvus dalyvavimas – svarbiausi aspektai siekiant veiksmingai plėtoti naujus sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelius; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares ir Komisiją rengti informuotumo didinimo e. sveikatos klausimais ir IT raštingumo mokymo kampanijas (atsižvelgiant į socialinius ir teritorinius nelygumus), kad pacientams, piliečiams ir sveikatos priežiūros specialistams nebetrūktų žinių ir tarpusavio pasitikėjimo; mano, kad šios kampanijos turėtų būti pritaikytos tam tikrai socialinei grupei, kuriai yra skirtos, nes piliečių informavimas ir aktyvus dalyvavimas – svarbiausi aspektai siekiant veiksmingai plėtoti naujus sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelius;

| 30. | ragina valstybes nares tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą e. sveikatos srityje tiek nacionaliniu ir regionų, tiek tarpvalstybiniu lygmenimis, kad didžiausią pažangą pasiekusios valstybės galėtų savo žinias perduoti mažiausią patirtį turinčioms valstybėms; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą e. sveikatos srityje tiek nacionaliniu ir regionų, tiek tarpvalstybiniu lygmenimis, kad didžiausią pažangą pasiekusios valstybės galėtų savo žinias perduoti mažiausią patirtį turinčioms valstybėms;

| 31. | ragina valstybes nares dalytis savo patirtimi, žiniomis ir gerąja praktika ir kartu su Komisija bendradarbiauti tarpusavyje ir su suinteresuotosiomis šalimis, kad taip būtų pasiektas didesnis į pacientus orientuotų e. sveikatos sistemų veiksmingumas; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares dalytis savo patirtimi, žiniomis ir gerąja praktika ir kartu su Komisija bendradarbiauti tarpusavyje ir su suinteresuotosiomis šalimis, kad taip būtų pasiektas didesnis į pacientus orientuotų e. sveikatos sistemų veiksmingumas;

| 32. | todėl pabrėžia, kad valstybės narės turi tęsti savo bendradarbiavimą, pasinaudodamos elektroninėmis platformomis, kuriose jos galėtų dalytis e. sveikatos sistemų gerosios patirties pavyzdžiais ir šios srities sprendimais, ir tiek Komisija, tiek valstybės narės turėtų remti skirtingų Europos Sąjungoje įgyvendinamų e. sveikatos projektų sąsajas; |
| --- | --- |

32.

todėl pabrėžia, kad valstybės narės turi tęsti savo bendradarbiavimą, pasinaudodamos elektroninėmis platformomis, kuriose jos galėtų dalytis e. sveikatos sistemų gerosios patirties pavyzdžiais ir šios srities sprendimais, ir tiek Komisija, tiek valstybės narės turėtų remti skirtingų Europos Sąjungoje įgyvendinamų e. sveikatos projektų sąsajas;

| 33. | pabrėžia mobiliųjų įrenginių programinės įrangos teikiamas galimybes pacientams, ypač sergantiems lėtinėmis ligomis, ir ragina kurti tik mediciniškai patikrinto turinio naudingą, konkrečiai sveikatos sričiai pritaikytą programinę įrangą; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia mobiliųjų įrenginių programinės įrangos teikiamas galimybes pacientams, ypač sergantiems lėtinėmis ligomis, ir ragina kurti tik mediciniškai patikrinto turinio naudingą, konkrečiai sveikatos sričiai pritaikytą programinę įrangą;

| 34. | primygtinai ragina Komisiją pateikti m. sveikatos veiksmų planą, skirtą mobilioms priemonėms, ir į kurį turėtų būti įtrauktos m. sveikatos programinės įrangos rinkos priežiūros gairės, taip siekiant užtikrinti duomenų apsaugą ir teikiamos informacijos apie sveikatą patikimumą, taip pat šios programinės įrangos plėtojimą tinkamos medicininės kontrolės sąlygomis; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina Komisiją pateikti m. sveikatos veiksmų planą, skirtą mobilioms priemonėms, ir į kurį turėtų būti įtrauktos m. sveikatos programinės įrangos rinkos priežiūros gairės, taip siekiant užtikrinti duomenų apsaugą ir teikiamos informacijos apie sveikatą patikimumą, taip pat šios programinės įrangos plėtojimą tinkamos medicininės kontrolės sąlygomis;

| 35. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares priimti taisykles dėl mobiliojo ryšio prietaisams skirtų kompiuterinių programų, susijusių su sveikatos priežiūra, kad būtų užtikrintas šiais prietaisais perduodamos informacijos tikrumas ir nebetrūktų teisinio aiškumo bei skaidrumo naudojant tokiomis programomis surinktus duomenis; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares priimti taisykles dėl mobiliojo ryšio prietaisams skirtų kompiuterinių programų, susijusių su sveikatos priežiūra, kad būtų užtikrintas šiais prietaisais perduodamos informacijos tikrumas ir nebetrūktų teisinio aiškumo bei skaidrumo naudojant tokiomis programomis surinktus duomenis;

| 36. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti veiklą, susijusią su bandomaisiais projektais, pavyzdžiui, „epSOS“ ir „Sveikatos atnaujinimas“, ir (arba) iniciatyva „Virtualus fiziologinis žmogus“, siekiant kurti sąveikumą Europos lygmeniu, taip pat ragina toliau remti naujoviškus sprendimus, skirtus į asmenį orientuotos priežiūros paslaugoms įtvirtinti, įskaitant pažangų projektavimą ir modeliavimą, reikalingus nustatytiems tikslams – prie asmens poreikių pritaikytai ir nuspėjamajai medicinai – pasiekti; |
| --- | --- |

36.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti veiklą, susijusią su bandomaisiais projektais, pavyzdžiui, „epSOS“ ir „Sveikatos atnaujinimas“, ir (arba) iniciatyva „Virtualus fiziologinis žmogus“, siekiant kurti sąveikumą Europos lygmeniu, taip pat ragina toliau remti naujoviškus sprendimus, skirtus į asmenį orientuotos priežiūros paslaugoms įtvirtinti, įskaitant pažangų projektavimą ir modeliavimą, reikalingus nustatytiems tikslams – prie asmens poreikių pritaikytai ir nuspėjamajai medicinai – pasiekti;

| 37. | pabrėžia, kad sveikatos priežiūros sistemų organizavimas priklauso valstybių narių kompetencijai; tačiau primygtinai ragina Komisiją toliau bendradarbiauti tiek su sveikatos priežiūros specialistais, pacientų organizacijomis, kitomis suinteresuotosiomis šalimis ir su kompetentingomis institucijomis rengiant politikos kryptis ir sprendžiant nesuderinamų e. sistemos prioritetų klausimus, atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis prioritetas yra pacientams suteikti prieigą prie prieinamos ir veiksmingos sveikatos apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad sveikatos priežiūros sistemų organizavimas priklauso valstybių narių kompetencijai; tačiau primygtinai ragina Komisiją toliau bendradarbiauti tiek su sveikatos priežiūros specialistais, pacientų organizacijomis, kitomis suinteresuotosiomis šalimis ir su kompetentingomis institucijomis rengiant politikos kryptis ir sprendžiant nesuderinamų e. sistemos prioritetų klausimus, atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis prioritetas yra pacientams suteikti prieigą prie prieinamos ir veiksmingos sveikatos apsaugos sistemos;

| 38. | pabrėžia, kad e. sveikata padeda kurti naujas darbo vietas medicinos, mokslinių tyrimų ir su sveikata susijusių paslaugų teikimo sektoriuose, ir šiuo požiūriu ragina Komisiją skatinti nacionalinės valdžios institucijas naudotis ES lėšomis e. sveikatos ir tarpvalstybinių grėsmių sveikatai nustatymo programoms finansuoti; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad e. sveikata padeda kurti naujas darbo vietas medicinos, mokslinių tyrimų ir su sveikata susijusių paslaugų teikimo sektoriuose, ir šiuo požiūriu ragina Komisiją skatinti nacionalinės valdžios institucijas naudotis ES lėšomis e. sveikatos ir tarpvalstybinių grėsmių sveikatai nustatymo programoms finansuoti;

| 39. | ragina valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinant e. sveikatos veiksmų planą bus sukurta naujų darbo vietų mokslinių tyrimų, sveikatos, medicinos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuose, ypatingą dėmesį skirti visuose šiuose sektoriuose lyčių pusiausvyrai darbuotojų lavinimo, rengimo ir samdymo srityse; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinant e. sveikatos veiksmų planą bus sukurta naujų darbo vietų mokslinių tyrimų, sveikatos, medicinos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuose, ypatingą dėmesį skirti visuose šiuose sektoriuose lyčių pusiausvyrai darbuotojų lavinimo, rengimo ir samdymo srityse;

| 40. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti, siekiant nacionaliniuose sveikatos biudžetuose sukurti tvarius e. sveikatos paslaugų finansavimo modelius, ir tai darant konsultuotis su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., su sveikatos draudimo fondais, nacionalinėmis sveikatos institucijomis, sveikatos priežiūros specialistais ir pacientų organizacijomis; |
| --- | --- |

40.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti, siekiant nacionaliniuose sveikatos biudžetuose sukurti tvarius e. sveikatos paslaugų finansavimo modelius, ir tai darant konsultuotis su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., su sveikatos draudimo fondais, nacionalinėmis sveikatos institucijomis, sveikatos priežiūros specialistais ir pacientų organizacijomis;

| 41. | pabrėžia tai, kad e. sveikatos srities naujovėmis kuriamos verslo galimybės ir prisidedama prie būsimo augimo; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia tai, kad e. sveikatos srities naujovėmis kuriamos verslo galimybės ir prisidedama prie būsimo augimo;

| 42. | pabrėžia, kad reikia atlikti daugiau e. sveikatos sistemų tyrimų, tačiau tai darant tyrimų išlaidos neturi daryti tiesioginio poveikio paslaugų kainai; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad reikia atlikti daugiau e. sveikatos sistemų tyrimų, tačiau tai darant tyrimų išlaidos neturi daryti tiesioginio poveikio paslaugų kainai;

| 43. | primygtinai ragina Komisiją būsimosiose mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiose programose numatyti skirti lėšų e. sveikatai; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina Komisiją būsimosiose mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiose programose numatyti skirti lėšų e. sveikatai;

| 44. | pabrėžia, jog būtina garantuoti tinkamą paramą MVĮ, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos e. sveikatos sektoriuje, ir pagerinti MVĮ prieigą prie rinkos šioje srityje ir užtikrinti, kad jos prisideda prie socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, jog būtina garantuoti tinkamą paramą MVĮ, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos e. sveikatos sektoriuje, ir pagerinti MVĮ prieigą prie rinkos šioje srityje ir užtikrinti, kad jos prisideda prie socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 45. | todėl ragina Komisiją remti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) e. sveikatos srities projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti nustatant e. sveikatos rinkos gaires ir gerinant suinteresuotųjų šalių, mokslinių tyrimų įstaigų ir sveikatos draudimo sistemų bendradarbiavimą, siekiant diegti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams skirtas inovacijas; |
| --- | --- |

45.

todėl ragina Komisiją remti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) e. sveikatos srities projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti nustatant e. sveikatos rinkos gaires ir gerinant suinteresuotųjų šalių, mokslinių tyrimų įstaigų ir sveikatos draudimo sistemų bendradarbiavimą, siekiant diegti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams skirtas inovacijas;

| 46. | pabrėžia, kad, kai kalbama apie IRT priemones plėtojančias MVĮ, būtina užtikrinti skaidumą ir konkurencingumą, kad būtų nustatomos priimtinos e. sveikatos priemonių kainos; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad, kai kalbama apie IRT priemones plėtojančias MVĮ, būtina užtikrinti skaidumą ir konkurencingumą, kad būtų nustatomos priimtinos e. sveikatos priemonių kainos;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti duomenų standartus, taikytinus renkant informaciją tarpvalstybiniais su sveikata susijusiais klausimais, ja keičiantis ir teikiant ataskaitas; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti duomenų standartus, taikytinus renkant informaciją tarpvalstybiniais su sveikata susijusiais klausimais, ja keičiantis ir teikiant ataskaitas;

| 48. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti kartu su pacientais ir kitomis suinteresuotomis šalimis, siekiant nustatyti e. sveikatos priemones ir modelius, kurie galėtų padėti įgyvendinti arba plėtoti Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnį, kuriame aptariamas Europos referencijos centrų tinklų, vienijančių sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir specializuotus centrus, plėtojimas; |
| --- | --- |

48.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti kartu su pacientais ir kitomis suinteresuotomis šalimis, siekiant nustatyti e. sveikatos priemones ir modelius, kurie galėtų padėti įgyvendinti arba plėtoti Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnį, kuriame aptariamas Europos referencijos centrų tinklų, vienijančių sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir specializuotus centrus, plėtojimas;

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau įgyvendinti Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo 14 straipsnį, pagal kurį sukuriamas e. sveikatos tinklas; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau įgyvendinti Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo 14 straipsnį, pagal kurį sukuriamas e. sveikatos tinklas;

| 50. | ragina Komisiją leisti visoms regionų valdžios institucijoms, kompetentingoms taikyti e. sveikatos sistemos programas, tapti Direktyvoje 2011/24/ES nustatyto e. sveikatos tinklo narėmis; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją leisti visoms regionų valdžios institucijoms, kompetentingoms taikyti e. sveikatos sistemos programas, tapti Direktyvoje 2011/24/ES nustatyto e. sveikatos tinklo narėmis;

| 51. | pabrėžia, kad reikia patvirtinti etinį tarpvalstybinės veiklos praktikos kodeksą nepažeidžiant subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad reikia patvirtinti etinį tarpvalstybinės veiklos praktikos kodeksą nepažeidžiant subsidiarumo principo;

| 52. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog pacientai galėtų susipažinti su asmeniniais sveikatos duomenimis; pabrėžia, kad pacientai, iš anksto davę sutikimą naudoti tokius duomenis, visada turėtų būti aiškiai ir skaidriai informuojami apie tokių duomenų tvarkymo būdus; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog pacientai galėtų susipažinti su asmeniniais sveikatos duomenimis; pabrėžia, kad pacientai, iš anksto davę sutikimą naudoti tokius duomenis, visada turėtų būti aiškiai ir skaidriai informuojami apie tokių duomenų tvarkymo būdus;

| 53. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti su sveikata susijusių asmens duomenų, nurodytų pasiūlyme dėl reglamento dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, tvarkymo taisykles, kai tik šis reglamentas įsigalios; |
| --- | --- |

53.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti su sveikata susijusių asmens duomenų, nurodytų pasiūlyme dėl reglamento dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, tvarkymo taisykles, kai tik šis reglamentas įsigalios;

| 54. | pažymi, kad visose valstybėse narėse būtina taikyti tarptautinius standartus siekiant tiek modeliuoti informaciją, tiek ja keistis, taip pat parengti tarptautinius e. sveikatos profesijų kodeksus ir suderinti atitinkamas apibrėžtis; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad visose valstybėse narėse būtina taikyti tarptautinius standartus siekiant tiek modeliuoti informaciją, tiek ja keistis, taip pat parengti tarptautinius e. sveikatos profesijų kodeksus ir suderinti atitinkamas apibrėžtis;

| 55. | šiuo požiūriu palankiai vertina nuolatinį tarptautinį bendradarbiavimą su PSO ir EBPO; |
| --- | --- |

55.

šiuo požiūriu palankiai vertina nuolatinį tarptautinį bendradarbiavimą su PSO ir EBPO;

| 56. | palankiai vertina ES ir JAV bendradarbiavimą e. sveikatos klausimais, kuriam būdingos nuolatinio bendradarbiavimo iniciatyvos, įskaitant bendradarbiavimą pagal susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo informacijos apie sveikatą ir ryšių technologijų klausimais, taip pat visų pirma Europos bendrijos ir JAV sveikatos apsaugos ir socialinių paslaugų departamento kartu parengtą veiksmų planą, skirtą tarptautiniu mastu pripažintiems sąveikumo standartams ir elektroninių sveikatos srities informacinių sistemų sąveikumo įgyvendinimo specifikacijoms plėtoti; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina ES ir JAV bendradarbiavimą e. sveikatos klausimais, kuriam būdingos nuolatinio bendradarbiavimo iniciatyvos, įskaitant bendradarbiavimą pagal susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo informacijos apie sveikatą ir ryšių technologijų klausimais, taip pat visų pirma Europos bendrijos ir JAV sveikatos apsaugos ir socialinių paslaugų departamento kartu parengtą veiksmų planą, skirtą tarptautiniu mastu pripažintiems sąveikumo standartams ir elektroninių sveikatos srities informacinių sistemų sąveikumo įgyvendinimo specifikacijoms plėtoti;

| 57. | pabrėžia būtinybė užtikrinti informacinių ir ryšių technologijų sprendimų ir duomenų mainų visuose Europos sveikatos sistemų lygiuose techninį standartizavimą ir sveikumą, rengiant šių sistemų sveikumo ES mastu gaires; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia būtinybė užtikrinti informacinių ir ryšių technologijų sprendimų ir duomenų mainų visuose Europos sveikatos sistemų lygiuose techninį standartizavimą ir sveikumą, rengiant šių sistemų sveikumo ES mastu gaires;

| 58. | pabrėžia, kad norint pasiekti geresnių rezultatų ir gerinti ryšius svarbu užtikrinti pacientų ir gydytojų naudojamų taikomųjų programinės įrangos sveikumą; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad norint pasiekti geresnių rezultatų ir gerinti ryšius svarbu užtikrinti pacientų ir gydytojų naudojamų taikomųjų programinės įrangos sveikumą;

| 59. | palankiai vertina Komisijos ketinimus siūlyti iki 2015 m sukurti e. sveikatos sveikumo sistemą ir mano, kad tai yra labai svarbus žingsnis siekiant suteikti pacientams daugiau teisių e. sveikatos srityje; mano, jog svarbu, kad pagal šią sistemą būtų kuriamas standartizuotas ataskaitų teikimas, susijęs su medicininiais įrašais, taip pat remiamas medicininių prietaisų, kuriuose galima laikyti automatinius elektroninius medicininius įrašus, kūrimas; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina Komisijos ketinimus siūlyti iki 2015 m sukurti e. sveikatos sveikumo sistemą ir mano, kad tai yra labai svarbus žingsnis siekiant suteikti pacientams daugiau teisių e. sveikatos srityje; mano, jog svarbu, kad pagal šią sistemą būtų kuriamas standartizuotas ataskaitų teikimas, susijęs su medicininiais įrašais, taip pat remiamas medicininių prietaisų, kuriuose galima laikyti automatinius elektroninius medicininius įrašus, kūrimas;

| 60. | pabrėžia, kad, kalbant apie Europos sveikatos priežiūros sistemų techninį standartizavimą ir sveikumą, būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma Europos Sąjungos kultūrų ir kalbų įvairovės; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad, kalbant apie Europos sveikatos priežiūros sistemų techninį standartizavimą ir sveikumą, būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma Europos Sąjungos kultūrų ir kalbų įvairovės;

| 61. | ragina plėtojant e. sveikatos priemones remtis ne vien technologiniais ar ekonominiais interesais, bet ir priemonių veiksmingumu ir nauda gerinant padėtį sveikatos sektoriuje ir gyvenimo kokybę, taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad svarbiausias tikslas plėtojant šias priemones būtų pacientų, įskaitant pagyvenusius žmones ir neįgaliuosius, interesai; |
| --- | --- |

61.

ragina plėtojant e. sveikatos priemones remtis ne vien technologiniais ar ekonominiais interesais, bet ir priemonių veiksmingumu ir nauda gerinant padėtį sveikatos sektoriuje ir gyvenimo kokybę, taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad svarbiausias tikslas plėtojant šias priemones būtų pacientų, įskaitant pagyvenusius žmones ir neįgaliuosius, interesai;

| 62. | ragina valstybes nares skatinant įgyvendinti šį planą pabrėžti lyčių pusiausvyros svarbą; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares skatinant įgyvendinti šį planą pabrėžti lyčių pusiausvyros svarbą;

| 63. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti lytimi grindžiamą požiūrį į sveikatos priežiūrą ir mediciną ir įgyvendinant E. sveikatos veiksmų planą atsižvelgti į konkrečius moterų ir merginų, kaip sveikatos priežiūros paslaugų gavėjų, poreikius; |
| --- | --- |

63.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti lytimi grindžiamą požiūrį į sveikatos priežiūrą ir mediciną ir įgyvendinant E. sveikatos veiksmų planą atsižvelgti į konkrečius moterų ir merginų, kaip sveikatos priežiūros paslaugų gavėjų, poreikius;

| 64. | pabrėžia pasaulinio masto tyrimų svarbą siekiant e. sveikatos sistemą pagrįsti įrodymais; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia pasaulinio masto tyrimų svarbą siekiant e. sveikatos sistemą pagrįsti įrodymais;

| 65. | prašo valstybių narių ir Komisijos, padedant Europos lyčių lygybės institutui, rinkti pagal lytį išskirtus su e. sveikatos sistemos ir priemonių prieinamumu ir poveikiu susijusius pradinius duomenis ir ragina imtis priemonių, kad būtų dalijamasi geriausia su e. sveikatos įgyvendinimu susijusia patirtimi; |
| --- | --- |

65.

prašo valstybių narių ir Komisijos, padedant Europos lyčių lygybės institutui, rinkti pagal lytį išskirtus su e. sveikatos sistemos ir priemonių prieinamumu ir poveikiu susijusius pradinius duomenis ir ragina imtis priemonių, kad būtų dalijamasi geriausia su e. sveikatos įgyvendinimu susijusia patirtimi;

| 66. | primena, jog reikia, kad būsimame e. sveikatos veiksmų plane būtų nustatyti šie pagrindiniai principai:






  — | su sveikatos priežiūra susijusių išlaidų optimizavimas per ekonominę krizę; |
| --- | --- | --- |

66.

primena, jog reikia, kad būsimame e. sveikatos veiksmų plane būtų nustatyti šie pagrindiniai principai:

—

su sveikatos priežiūra susijusių išlaidų optimizavimas per ekonominę krizę;

| — | būtų stiprinama ir skatinama rinkos plėtros priemonės ir sprendimai; |
| --- | --- |

—

būtų stiprinama ir skatinama rinkos plėtros priemonės ir sprendimai;

| — | būtų užtikrintas sveikatos apsaugos ir ligoninių informacinių sistemų sveikumas; |
| --- | --- |

—

būtų užtikrintas sveikatos apsaugos ir ligoninių informacinių sistemų sveikumas;

| 67. | ragina Komisiją kas antrus metus skelbti metinę pažangos apžvalgą, kurioje būtų supažindinama su e. sveikatos veiksmų plano įgyvendinimo pažanga atskirose valstybėse narėse, parodoma, kaip ši priemonė buvo novatoriškai pakeista siekiant užtikrinti piliečiams kokybišką ir veiksmingą sveikatos priežiūros sistemą, ir atitinkamai nacionaliniu ir ES lygmenimis nustatyti veiksmingus planuotų veiksmų pažangos ir poveikio rodiklius, ypatingą dėmesį skiriant galimai su vartotojais ir pacientais susijusiai diskriminacijai ar nevienodomis prieigos galimybėmis; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją kas antrus metus skelbti metinę pažangos apžvalgą, kurioje būtų supažindinama su e. sveikatos veiksmų plano įgyvendinimo pažanga atskirose valstybėse narėse, parodoma, kaip ši priemonė buvo novatoriškai pakeista siekiant užtikrinti piliečiams kokybišką ir veiksmingą sveikatos priežiūros sistemą, ir atitinkamai nacionaliniu ir ES lygmenimis nustatyti veiksmingus planuotų veiksmų pažangos ir poveikio rodiklius, ypatingą dėmesį skiriant galimai su vartotojais ir pacientais susijusiai diskriminacijai ar nevienodomis prieigos galimybėmis;

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybėms narėms.

---

(1)  http://www.ehealth-strategies.eu/report/eHealth_Strategies_Final_Report_Web.pdf

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/22

---

P7_TA(2014)0011

Maisto krizė, sukčiavimas maisto grandinėje ir jų kontrolė

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės (2013/2091(INI))

(2016/C 482/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į penkių punktų veiksmų planą (1), kurį 2013 m. kovo mėn. po arklienos skandalo pateikė Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penkių punktų veiksmų planą (1), kurį 2013 m. kovo mėn. po arklienos skandalo pateikė Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinama Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinama Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (COM(2013)0265),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 11 d. ES Audito Rūmų ataskaitą apie interesų konfliktų valdymą keturiose Europos Sąjungos agentūrose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 11 d. ES Audito Rūmų ataskaitą apie interesų konfliktų valdymą keturiose Europos Sąjungos agentūrose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7-0434/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7-0434/2013),

| A. | kadangi pagal bendruosius ES maisto produktams taikomos teisės principus, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 178/2002, draudžiama pardavinėti nesaugų maistą, sukčiauti, maistą falsifikuoti ir taikyti bet kokią kitą praktiką, kuria vartotojai gali būti klaidinami; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal bendruosius ES maisto produktams taikomos teisės principus, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 178/2002, draudžiama pardavinėti nesaugų maistą, sukčiauti, maistą falsifikuoti ir taikyti bet kokią kitą praktiką, kuria vartotojai gali būti klaidinami;

| B. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą ir Reglamente (EB) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams nustatytos išsamios nuostatos dėl klaidinančių reklaminių teiginių ir ženklinimo draudimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą ir Reglamente (EB) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams nustatytos išsamios nuostatos dėl klaidinančių reklaminių teiginių ir ženklinimo draudimo;

| C. | kadangi galiojanti ES maisto produktų saugos ir maisto grandinės reglamentavimo sistema iki šiol užtikrino gerą ES vartotojų maisto saugą; tačiau kadangi dabartiniai teisės aktai vis dar netobuli, ne visada patikimi, todėl šios srities praktiką reikia tobulinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi galiojanti ES maisto produktų saugos ir maisto grandinės reglamentavimo sistema iki šiol užtikrino gerą ES vartotojų maisto saugą; tačiau kadangi dabartiniai teisės aktai vis dar netobuli, ne visada patikimi, todėl šios srities praktiką reikia tobulinti;

| D. | kadangi naujausi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai sumenkino vartotojų pasitikėjimą maisto grandine, padarė neigiamą poveikį žemės ūkio maisto produktų sektoriui, nes šie skandalai pakenkė visam šio svarbaus ES ekonomikos sektoriaus įvaizdžiui; kadangi nepaprastai svarbu susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą Europoje pagamintais maisto produktais tiek ES, tiek už jos ribų; tačiau reikia pabrėžti, kad didžioji dauguma Europoje pagamintų maisto produktų yra puikios kokybės, todėl nusipelno tarptautinio pripažinimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi naujausi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai sumenkino vartotojų pasitikėjimą maisto grandine, padarė neigiamą poveikį žemės ūkio maisto produktų sektoriui, nes šie skandalai pakenkė visam šio svarbaus ES ekonomikos sektoriaus įvaizdžiui; kadangi nepaprastai svarbu susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą Europoje pagamintais maisto produktais tiek ES, tiek už jos ribų; tačiau reikia pabrėžti, kad didžioji dauguma Europoje pagamintų maisto produktų yra puikios kokybės, todėl nusipelno tarptautinio pripažinimo;

| E. | kadangi skaidrumas yra vienas iš svarbiausių Komisijos ir valstybių narių maisto saugos kontrolės koncepcijos elementų; |
| --- | --- |

E.

kadangi skaidrumas yra vienas iš svarbiausių Komisijos ir valstybių narių maisto saugos kontrolės koncepcijos elementų;

| F. | kadangi žemės ūkio maisto produktų sektorius yra vienas iš didžiausių ES ūkio sektorių – jame dirba 48 mln. darbuotojų, o apyvarta siekia 715 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

F.

kadangi žemės ūkio maisto produktų sektorius yra vienas iš didžiausių ES ūkio sektorių – jame dirba 48 mln. darbuotojų, o apyvarta siekia 715 mlrd. EUR per metus;

| G. | kadangi pavieniai sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai daro neigiamą poveikį viso žemės ūkio maisto produktų sektoriaus įvaizdžiui; |
| --- | --- |

G.

kadangi pavieniai sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai daro neigiamą poveikį viso žemės ūkio maisto produktų sektoriaus įvaizdžiui;

| H. | kadangi ES maisto produktams taikomuose teisės aktuose labai išsamiai aprašyta maisto saugos sritis ir jie apima maisto produktų bei pašarų užteršimo liekanomis ir kitais teršalais kontrolę bei tikrinimą, bet kadangi nėra tinkamos sistemos, kuri būtų skirta specialiai sukčiavimui maisto produktų srityje, išskyrus bendrą išlygą, kad vartotojų negalima klaidinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES maisto produktams taikomuose teisės aktuose labai išsamiai aprašyta maisto saugos sritis ir jie apima maisto produktų bei pašarų užteršimo liekanomis ir kitais teršalais kontrolę bei tikrinimą, bet kadangi nėra tinkamos sistemos, kuri būtų skirta specialiai sukčiavimui maisto produktų srityje, išskyrus bendrą išlygą, kad vartotojų negalima klaidinti;

| I. | kadangi problemos taip pat susijusios su dabartinių teisės aktų įgyvendinimu ir kadangi kiekvienu maisto grandinės etapu reikia veiksmingiau kontroliuoti gyvūninės kilmės maistą; |
| --- | --- |

I.

kadangi problemos taip pat susijusios su dabartinių teisės aktų įgyvendinimu ir kadangi kiekvienu maisto grandinės etapu reikia veiksmingiau kontroliuoti gyvūninės kilmės maistą;

| J. | kadangi nėra jokių statistikos duomenų apie sukčiavimo maisto produktų srityje paplitimą Europos Sąjungoje ir kadangi Komisija tik neseniai tokį sukčiavimą nustatė kaip naują veiklos sritį; |
| --- | --- |

J.

kadangi nėra jokių statistikos duomenų apie sukčiavimo maisto produktų srityje paplitimą Europos Sąjungoje ir kadangi Komisija tik neseniai tokį sukčiavimą nustatė kaip naują veiklos sritį;

| K. | kadangi tarp naujausių sukčiavimo atvejų galima paminėti šiuos: arkliena buvo parduodama kaip jautiena, fenilbutazonu gydytų arklių mėsa – kaip maistui tinkama mėsa, įprasti miltai – kaip ekologiški, narvuose laikomų vištų kiaušiniai – kaip ekologiški kiaušiniai, keliams barstyti naudojama druska – kaip maistinė druska, alkoholiniuose gėrimuose buvo naudojamas metanoliu užterštas alkoholis, dioksinu užteršti riebalai buvo naudojami pašarams gaminti, taip pat buvo netinkamai ženklinamos žuvų rūšys ir jūros gėrybių produktai; |
| --- | --- |

K.

kadangi tarp naujausių sukčiavimo atvejų galima paminėti šiuos: arkliena buvo parduodama kaip jautiena, fenilbutazonu gydytų arklių mėsa – kaip maistui tinkama mėsa, įprasti miltai – kaip ekologiški, narvuose laikomų vištų kiaušiniai – kaip ekologiški kiaušiniai, keliams barstyti naudojama druska – kaip maistinė druska, alkoholiniuose gėrimuose buvo naudojamas metanoliu užterštas alkoholis, dioksinu užteršti riebalai buvo naudojami pašarams gaminti, taip pat buvo netinkamai ženklinamos žuvų rūšys ir jūros gėrybių produktai;

| L. | kadangi maisto produktų srityje dažniausiai sukčiaujama tuomet, kai galimybės ir pagunda sukčiauti yra didelės, o rizika įkliūti ir sankcijos – mažos; |
| --- | --- |

L.

kadangi maisto produktų srityje dažniausiai sukčiaujama tuomet, kai galimybės ir pagunda sukčiauti yra didelės, o rizika įkliūti ir sankcijos – mažos;

| M. | kadangi maisto tiekimo grandinė dažnai yra ilga ir sudėtinga, apimanti daug maisto tvarkymo subjektų ir kitų šalių; kadangi vartotojai vis mažiau žino, kaip gaminamas jų maistas, o atskiri maisto tvarkymo subjektai dažnai neturi bendro visos produkto grandinės vaizdo (ir nereikalaujama, kad jį turėtų); |
| --- | --- |

M.

kadangi maisto tiekimo grandinė dažnai yra ilga ir sudėtinga, apimanti daug maisto tvarkymo subjektų ir kitų šalių; kadangi vartotojai vis mažiau žino, kaip gaminamas jų maistas, o atskiri maisto tvarkymo subjektai dažnai neturi bendro visos produkto grandinės vaizdo (ir nereikalaujama, kad jį turėtų);

| N. | kadangi masinis sukčiavimas su arkliena visoje Europoje yra nekontroliuojamos globalizuotos tiekimo sistemos, žemės ūkio maisto produktų gamybos produktyvumo didinimo mažinant kainas ir netinkamos ženklinimo sistemos padarinys; |
| --- | --- |

N.

kadangi masinis sukčiavimas su arkliena visoje Europoje yra nekontroliuojamos globalizuotos tiekimo sistemos, žemės ūkio maisto produktų gamybos produktyvumo didinimo mažinant kainas ir netinkamos ženklinimo sistemos padarinys;

| O. | kadangi prekiautojai ir tarpininkai maisto grandinėje ne visada yra registruoti ir turi leidimą vykdyti maisto tvarkymo subjekto veiklą; kadangi Komisija ir valstybės narės dažnai nežino, kiek yra veiklą vykdančių neregistruotų prekiautojų; |
| --- | --- |

O.

kadangi prekiautojai ir tarpininkai maisto grandinėje ne visada yra registruoti ir turi leidimą vykdyti maisto tvarkymo subjekto veiklą; kadangi Komisija ir valstybės narės dažnai nežino, kiek yra veiklą vykdančių neregistruotų prekiautojų;

| P. | kadangi padažnėjus dideliems sukčiavimo maisto produktų srityje atvejams nacionalinės kompetentingos institucijos dažnai uždaro už sukčiavimą nuteistų maisto tvarkymo subjektus; kadangi šie verslo subjektai netrukus perregistruojami kitur ir tęsia prekybą kaip anksčiau; kadangi valstybėms narėms keičiantis informacija apie nuteistus sukčiavusius verslo subjektus pagerėtų šių verslo subjektų kontrolė siekiant užkirsti jiems kelią vykdyti naują sukčiavimu pagrįstą veiklą; |
| --- | --- |

P.

kadangi padažnėjus dideliems sukčiavimo maisto produktų srityje atvejams nacionalinės kompetentingos institucijos dažnai uždaro už sukčiavimą nuteistų maisto tvarkymo subjektus; kadangi šie verslo subjektai netrukus perregistruojami kitur ir tęsia prekybą kaip anksčiau; kadangi valstybėms narėms keičiantis informacija apie nuteistus sukčiavusius verslo subjektus pagerėtų šių verslo subjektų kontrolė siekiant užkirsti jiems kelią vykdyti naują sukčiavimu pagrįstą veiklą;

| Q. | kadangi už ES maisto produktams skirtų teisės aktų įgyvendinimą ir įgyvendinimo užtikrinimą atsako valstybės narės ir kadangi teisės aktų vykdymo užtikrinimas bei kontrolė daugiausia vyksta nacionaliniu lygmeniu, visą Europos Sąjungą apimančios tarpvalstybinės priežiūros nėra; |
| --- | --- |

Q.

kadangi už ES maisto produktams skirtų teisės aktų įgyvendinimą ir įgyvendinimo užtikrinimą atsako valstybės narės ir kadangi teisės aktų vykdymo užtikrinimas bei kontrolė daugiausia vyksta nacionaliniu lygmeniu, visą Europos Sąjungą apimančios tarpvalstybinės priežiūros nėra;

| R. | kadangi nacionalinės institucijos daugiausia kontroliuoja maisto saugą, o sukčiavimui maisto produktų srityje neskiria daug dėmesio, nes dažnai trūksta gebėjimų ir išteklių; |
| --- | --- |

R.

kadangi nacionalinės institucijos daugiausia kontroliuoja maisto saugą, o sukčiavimui maisto produktų srityje neskiria daug dėmesio, nes dažnai trūksta gebėjimų ir išteklių;

| S. | kadangi tam tikrų valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turi specializuotus kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje policijos padalinius; kadangi tam tikrose valstybėse narėse kontrolė iš dalies pavesta privačioms kontrolės institucijoms; kadangi kitose valstybėse narėse kontrolę išskirtinai vykdo kompetentingos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

S.

kadangi tam tikrų valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turi specializuotus kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje policijos padalinius; kadangi tam tikrose valstybėse narėse kontrolė iš dalies pavesta privačioms kontrolės institucijoms; kadangi kitose valstybėse narėse kontrolę išskirtinai vykdo kompetentingos valdžios institucijos;

| T. | kadangi Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema yra naudinga priemonė valstybėms narėms ir Komisijai skubiai pasikeisti informacija, pvz., kaip buvo neseniai vykusio sukčiavimo arkliena atveju; |
| --- | --- |

T.

kadangi Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema yra naudinga priemonė valstybėms narėms ir Komisijai skubiai pasikeisti informacija, pvz., kaip buvo neseniai vykusio sukčiavimo arkliena atveju;

| U. | kadangi Komisijos maisto ir veterinarijos tarnyba (MVT) yra atsakinga už atitikties ES maisto saugos ir kokybės reikalavimams tikrinimą ir kadangi apie jos auditą paprastai pranešama iš anksto ir jis rengiamas kartu su kompetentingomis valdžios institucijomis; kadangi per metus atliekamų auditų skaičius dėl ribotų MVT pajėgumų yra ribotas; kadangi MVT nurodė, jog šiuo metu neturi įrangos ir nėra tinkamai pasirengusi skirti dėmesio sukčiavimui maisto produktų srityje; |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisijos maisto ir veterinarijos tarnyba (MVT) yra atsakinga už atitikties ES maisto saugos ir kokybės reikalavimams tikrinimą ir kadangi apie jos auditą paprastai pranešama iš anksto ir jis rengiamas kartu su kompetentingomis valdžios institucijomis; kadangi per metus atliekamų auditų skaičius dėl ribotų MVT pajėgumų yra ribotas; kadangi MVT nurodė, jog šiuo metu neturi įrangos ir nėra tinkamai pasirengusi skirti dėmesio sukčiavimui maisto produktų srityje;

| V. | kadangi kompetentingos institucijos ir visų pirma MVT visiškai ignoravo įspėjimus, kad didėja skerdžiamų arklių skaičius kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

V.

kadangi kompetentingos institucijos ir visų pirma MVT visiškai ignoravo įspėjimus, kad didėja skerdžiamų arklių skaičius kai kuriose valstybėse narėse;

| W. | kadangi Europolas pastebėjo, jog didėja sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų skaičius, ir mano, kad ši tendencija išliks, kartu plečiantis nusikalstamų organizacijų dalyvavimui sukčiavimo maisto produktais srityje; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europolas pastebėjo, jog didėja sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų skaičius, ir mano, kad ši tendencija išliks, kartu plečiantis nusikalstamų organizacijų dalyvavimui sukčiavimo maisto produktais srityje;

| X. | kadangi valstybės narės gali naudotis Europolo informacijos centru ir jame dalytis informacija apie atliekamus tarpvalstybinius tyrimus; kadangi Europolas valstybėms narėms gali padėti tik jų prašymu, suteikdamas savo žinias, leisdamas pasinaudoti analitinėmis priemonėmis ir duomenų bazėmis; kadangi arklienos skandalo atveju iš pradžių valstybės narės nenorėjo dirbti su Europolu; |
| --- | --- |

X.

kadangi valstybės narės gali naudotis Europolo informacijos centru ir jame dalytis informacija apie atliekamus tarpvalstybinius tyrimus; kadangi Europolas valstybėms narėms gali padėti tik jų prašymu, suteikdamas savo žinias, leisdamas pasinaudoti analitinėmis priemonėmis ir duomenų bazėmis; kadangi arklienos skandalo atveju iš pradžių valstybės narės nenorėjo dirbti su Europolu;

| Y. | kadangi nuo 2011 m. Europolas sėkmingai atliko keletą OPSON operacijų klastojimo ir standartų neatitinkančių maisto produktų srityje; kadangi atlikdamas šias operacijas Europolas bendradarbiauja su Interpolu, valstybių narių institucijomis, ES nepriklausančiomis valstybėmis ir privačiais partneriais; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nuo 2011 m. Europolas sėkmingai atliko keletą OPSON operacijų klastojimo ir standartų neatitinkančių maisto produktų srityje; kadangi atlikdamas šias operacijas Europolas bendradarbiauja su Interpolu, valstybių narių institucijomis, ES nepriklausančiomis valstybėmis ir privačiais partneriais;

| Z. | kadangi mėsos ir mėsos produktų gamybos šalies arba kilmės vietos ženklinimu savaime neužkertama kelio sukčiavimui; kadangi maisto produkto kilmė kai kuriais atvejais iš dalies lemia jo kainą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi mėsos ir mėsos produktų gamybos šalies arba kilmės vietos ženklinimu savaime neužkertama kelio sukčiavimui; kadangi maisto produkto kilmė kai kuriais atvejais iš dalies lemia jo kainą;

| AA. | kadangi dėl numatomų sudaryti ES laisvosios prekybos susitarimų gali susilpnėti ES teisės aktai maisto kontrolės srityje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl numatomų sudaryti ES laisvosios prekybos susitarimų gali susilpnėti ES teisės aktai maisto kontrolės srityje;

| AB. | kadangi reikia pasistengti iš naujo įvertinti sukčiavimą pasaulinės finansų krizės ir socialinio dempingo kontekste tiek ES, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi reikia pasistengti iš naujo įvertinti sukčiavimą pasaulinės finansų krizės ir socialinio dempingo kontekste tiek ES, tiek už jos ribų;

| AC. | kadangi prekyba, pasižyminti tuo, jog nugali tas, kuris pasiūlo mažiausią su kokybe, saugumu ir skaidrumu susijusią kainą, paveikia visų grandinės dalyvių pelno maržas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi prekyba, pasižyminti tuo, jog nugali tas, kuris pasiūlo mažiausią su kokybe, saugumu ir skaidrumu susijusią kainą, paveikia visų grandinės dalyvių pelno maržas;

| AD. | kadangi dėl platinimo praktikos bei naudojimosi platinimo tarpininkų paslaugomis prekybos srityje mažėja gamintojų pelno maržos ir taip destabilizuojama gamybos rinka; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl platinimo praktikos bei naudojimosi platinimo tarpininkų paslaugomis prekybos srityje mažėja gamintojų pelno maržos ir taip destabilizuojama gamybos rinka;

Sukčiavimas maisto produktų srityje: mastas ir apibrėžtis

| 1. | apgailestauja, kad kova su sukčiavimu maisto produktų srityje yra palyginti naujas klausimas Europos Sąjungos darbotvarkėje ir kad praeityje tai niekada nebuvo pagrindinis teisės aktų kūrimo ir jų vykdymo užtikrinimo ES ir nacionaliniu lygmeniu prioritetinis klausimas; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad kova su sukčiavimu maisto produktų srityje yra palyginti naujas klausimas Europos Sąjungos darbotvarkėje ir kad praeityje tai niekada nebuvo pagrindinis teisės aktų kūrimo ir jų vykdymo užtikrinimo ES ir nacionaliniu lygmeniu prioritetinis klausimas;

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl galimo sukčiavimo maisto produktų srityje poveikio vartotojų pasitikėjimui, maisto saugai, maisto grandinės veikimui ir žemės ūkio produktų kainų stabilumui ir pabrėžia, kad svarbu skubiai atkurti Europos vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

2.

reiškia susirūpinimą dėl galimo sukčiavimo maisto produktų srityje poveikio vartotojų pasitikėjimui, maisto saugai, maisto grandinės veikimui ir žemės ūkio produktų kainų stabilumui ir pabrėžia, kad svarbu skubiai atkurti Europos vartotojų pasitikėjimą;

| 3. | todėl ragina Komisiją sukčiavimui maisto produktų srityje skirti tiek dėmesio, kiek reikia, ir imtis visų reikalingų priemonių, kad sukčiavimo maisto produktų srityje prevencija ir kova su juo taptų neatsiejama ES politikos dalimi; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją sukčiavimui maisto produktų srityje skirti tiek dėmesio, kiek reikia, ir imtis visų reikalingų priemonių, kad sukčiavimo maisto produktų srityje prevencija ir kova su juo taptų neatsiejama ES politikos dalimi;

| 4. | pabrėžia, kad būtina daugiau sužinoti apie sukčiavimo maisto produktų srityje ES apimtis, paplitimą ir kitus aspektus; ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai rinkti duomenis apie sukčiavimo atvejus ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su sukčiavimo maisto produktų srityje nustatymu ir kova su juo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad būtina daugiau sužinoti apie sukčiavimo maisto produktų srityje ES apimtis, paplitimą ir kitus aspektus; ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai rinkti duomenis apie sukčiavimo atvejus ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su sukčiavimo maisto produktų srityje nustatymu ir kova su juo;

| 5. | pažymi, kad šiuo metu ES teisėje nėra sukčiavimo maisto produktų srityje apibrėžties ir kad valstybės narės jį apibrėžia pagal skirtingą metodiką; mano, kad vienoda apibrėžtis būtina siekiant suvienodinti Europos požiūrį į kovą su sukčiavimu maisto produktų srityje; pabrėžia, kad ES lygmeniu reikia skubiai priimti suderintą apibrėžtį, atsižvelgiant į diskusijas su valstybėmis narėmis, susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais, įskaitant tokias sudedamąsias dalis, kaip maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų nesilaikymas ir (arba) vartotojų klaidinimas (įskaitant informacijos apie produktą nepateikimą), ketinimas ir galima finansinė nauda ir (arba) konkurencinis pranašumas; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad šiuo metu ES teisėje nėra sukčiavimo maisto produktų srityje apibrėžties ir kad valstybės narės jį apibrėžia pagal skirtingą metodiką; mano, kad vienoda apibrėžtis būtina siekiant suvienodinti Europos požiūrį į kovą su sukčiavimu maisto produktų srityje; pabrėžia, kad ES lygmeniu reikia skubiai priimti suderintą apibrėžtį, atsižvelgiant į diskusijas su valstybėmis narėmis, susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais, įskaitant tokias sudedamąsias dalis, kaip maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų nesilaikymas ir (arba) vartotojų klaidinimas (įskaitant informacijos apie produktą nepateikimą), ketinimas ir galima finansinė nauda ir (arba) konkurencinis pranašumas;

| 6. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ES bendrosios rinkos pobūdį, su maisto produktais susijęs sukčiavimas daugeliu atveju peržengia valstybių narių sienas ir tampa grėsme visų Europos Sąjungos piliečių sveikatai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ES bendrosios rinkos pobūdį, su maisto produktais susijęs sukčiavimas daugeliu atveju peržengia valstybių narių sienas ir tampa grėsme visų Europos Sąjungos piliečių sveikatai;

| 7. | pažymi, kad naujausiais sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais išryškėjo skirtingi sukčiavimo tipai, pvz., pagrindinių sudedamųjų dalių pakeitimas pigesniais arba prastesnės kokybės pakaitalais, neteisingas mėsos arba jūros gėrybių produkte naudotų gyvūnų rūšių nurodymas, netinkamai nurodytas svoris, įprastų maisto produktų pardavimas kaip ekologiškų, nesąžiningas kilmės ar gyvūnų gerovės kokybės logotipų naudojimas, akvakultūroje užaugintų žuvų ženklinimas kaip pagautų laisvėje, prekyba mažesnės vertės rūšies žuvimis nurodant aukštesnės kategorijos ar brangesnių žuvų pavadinimą, klastojimas ir maisto pardavimas praėjus nurodytai „suvartoti iki“ datai; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad naujausiais sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais išryškėjo skirtingi sukčiavimo tipai, pvz., pagrindinių sudedamųjų dalių pakeitimas pigesniais arba prastesnės kokybės pakaitalais, neteisingas mėsos arba jūros gėrybių produkte naudotų gyvūnų rūšių nurodymas, netinkamai nurodytas svoris, įprastų maisto produktų pardavimas kaip ekologiškų, nesąžiningas kilmės ar gyvūnų gerovės kokybės logotipų naudojimas, akvakultūroje užaugintų žuvų ženklinimas kaip pagautų laisvėje, prekyba mažesnės vertės rūšies žuvimis nurodant aukštesnės kategorijos ar brangesnių žuvų pavadinimą, klastojimas ir maisto pardavimas praėjus nurodytai „suvartoti iki“ datai;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai sukčiaujama prekiaujant šiais maisto produktais: alyvuogių aliejumi, žuvimis, ekologiškais produktais, grūdais, medumi, kava, arbata, prieskoniais, vynu, tam tikrų vaisių sultimis, pienu ir mėsa; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai sukčiaujama prekiaujant šiais maisto produktais: alyvuogių aliejumi, žuvimis, ekologiškais produktais, grūdais, medumi, kava, arbata, prieskoniais, vynu, tam tikrų vaisių sultimis, pienu ir mėsa;

| 9. | yra susirūpinęs tuo, kad sukčiavimo atvejų daugėja ir kad sukčiavimas maisto produktų srityje yra stiprėjanti tendencija, parodanti struktūrinę maisto grandinės silpnybę; |
| --- | --- |

9.

yra susirūpinęs tuo, kad sukčiavimo atvejų daugėja ir kad sukčiavimas maisto produktų srityje yra stiprėjanti tendencija, parodanti struktūrinę maisto grandinės silpnybę;

Įtakos turintys veiksniai

| 10. | pažymi, kad sukčiavimas maisto produktų srityje dažniausiai kyla tuomet, kai galima finansinė nauda yra didelė, o rizika įkliūti maža; mano, kad nepriimtina padėtis, kad Europos Sąjungoje sukčiauti maisto produktų srityje yra pelninga, o galimybės įkliūti yra palyginti mažos; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad sukčiavimas maisto produktų srityje dažniausiai kyla tuomet, kai galima finansinė nauda yra didelė, o rizika įkliūti maža; mano, kad nepriimtina padėtis, kad Europos Sąjungoje sukčiauti maisto produktų srityje yra pelninga, o galimybės įkliūti yra palyginti mažos;

| 11. | pažymi, kad maisto grandinė sudėtinga, jai būdingas tarpvalstybinis pobūdis, tačiau kontrolės priemonės, sankcijos ir jų vykdymas yra iš esmės nacionalinio masto; manoma, kad dėl šios priežasties didėja sukčiavimo maisto produktų srityje pavojus; mano, kad kovoti su sukčiavimu padėtų geresnis sudedamųjų dalių ir produktų atsekamumas visoje maisto grandinėje; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad maisto grandinė sudėtinga, jai būdingas tarpvalstybinis pobūdis, tačiau kontrolės priemonės, sankcijos ir jų vykdymas yra iš esmės nacionalinio masto; manoma, kad dėl šios priežasties didėja sukčiavimo maisto produktų srityje pavojus; mano, kad kovoti su sukčiavimu padėtų geresnis sudedamųjų dalių ir produktų atsekamumas visoje maisto grandinėje;

| 12. | pabrėžia, kad daug dėmesio reikia skirti iš trečiųjų šalių importuojamų prekių ir jų atitikties ES maisto ir pašarų saugos standartams tikrinimui; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad daug dėmesio reikia skirti iš trečiųjų šalių importuojamų prekių ir jų atitikties ES maisto ir pašarų saugos standartams tikrinimui;

| 13. | taip pat atkreipia dėmesį į kitus veiksnius, kurie dažnai minimi kaip skatinantys sukčiavimą maisto produktų srityje, pvz., dabartinė ekonomikos krizė, griežtos taupymo priemonės, darančios įtaką kontrolės institucijų veiksmams, ir mažmeninės prekybos sektoriaus bei kitų subjektų spaudimas maisto produktus gaminti kuo pigiau; |
| --- | --- |

13.

taip pat atkreipia dėmesį į kitus veiksnius, kurie dažnai minimi kaip skatinantys sukčiavimą maisto produktų srityje, pvz., dabartinė ekonomikos krizė, griežtos taupymo priemonės, darančios įtaką kontrolės institucijų veiksmams, ir mažmeninės prekybos sektoriaus bei kitų subjektų spaudimas maisto produktus gaminti kuo pigiau;

Įgyta patirtis ir rekomendacijos

Institucinė struktūra

| 14. | palankiai vertina Komisijos sprendimą sukurti sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus tiriančią grupę ir pripažįsta Europolo pastangas kovojant su sukčiavimu maisto produktų srityje; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įsteigti ES maisto autentiškumo etaloninę laboratoriją; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos sprendimą sukurti sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus tiriančią grupę ir pripažįsta Europolo pastangas kovojant su sukčiavimu maisto produktų srityje; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įsteigti ES maisto autentiškumo etaloninę laboratoriją;

| 15. | palankiai vertina Komisijos planą 2014 m. surengti kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje konferenciją siekiant didinti atitinkamų subjektų informuotumą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Komisijos planą 2014 m. surengti kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje konferenciją siekiant didinti atitinkamų subjektų informuotumą;

| 16. | yra įsitikinęs tuo, kad būtini nepriklausomi patikrinimai be išankstinio pranešimo siekiant užtikrinti, kad maisto saugos ir ženklinimo standartai būtų veiksmingai įgyvendinti; todėl mano, kad patikrinimai be išankstinio pranešimo turėtų būti norma; |
| --- | --- |

16.

yra įsitikinęs tuo, kad būtini nepriklausomi patikrinimai be išankstinio pranešimo siekiant užtikrinti, kad maisto saugos ir ženklinimo standartai būtų veiksmingai įgyvendinti; todėl mano, kad patikrinimai be išankstinio pranešimo turėtų būti norma;

| 17. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti MVT vykdomiems auditams, kad jie apimtų sukčiavimą maisto produktų srityje; mano, kad MVT ir valstybės narės turėtų reguliariai vykdyti nepriklausomus ir privalomus patikrinimus be išankstinio pranešimo, kad būtų galima nustatyti tyčinius pažeidimus, taip pat užtikrinti, kad būtų įgyvenami aukščiausi maisto saugos standartai; mano, kad, siekiant atkurti ir išlaikyti vartotojų pasitikėjimą, svarbu skaidriai vertinti, kaip atliekama oficiali kontrolė ir patikrinimai, ir viešai paskelbti maisto tvarkymo subjektų kontrolės ir patikrinimų ataskaitas ir rezultatus; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti MVT vykdomiems auditams, kad jie apimtų sukčiavimą maisto produktų srityje; mano, kad MVT ir valstybės narės turėtų reguliariai vykdyti nepriklausomus ir privalomus patikrinimus be išankstinio pranešimo, kad būtų galima nustatyti tyčinius pažeidimus, taip pat užtikrinti, kad būtų įgyvenami aukščiausi maisto saugos standartai; mano, kad, siekiant atkurti ir išlaikyti vartotojų pasitikėjimą, svarbu skaidriai vertinti, kaip atliekama oficiali kontrolė ir patikrinimai, ir viešai paskelbti maisto tvarkymo subjektų kontrolės ir patikrinimų ataskaitas ir rezultatus;

| 18. | apgailestauja dėl to, kad Komisija ir valstybės narės nedaug dėmesio skiria MVT ataskaitoms ir auditams bei menkai jais vadovaujasi; ragina Komisiją energingiau imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į MVT ataskaitas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja dėl to, kad Komisija ir valstybės narės nedaug dėmesio skiria MVT ataskaitoms ir auditams bei menkai jais vadovaujasi; ragina Komisiją energingiau imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į MVT ataskaitas ir rekomendacijas;

| 19. | ragina biudžeto valdymo instituciją padidinti MVT ir Komisijos sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus tiriančios grupės pajėgumus bei išteklius; |
| --- | --- |

19.

ragina biudžeto valdymo instituciją padidinti MVT ir Komisijos sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus tiriančios grupės pajėgumus bei išteklius;

| 20. | yra sunerimęs dėl to, kad ES mažinamas institucijų, atliekančių šias labai svarbias tikrinimų užduotis, finansavimas; |
| --- | --- |

20.

yra sunerimęs dėl to, kad ES mažinamas institucijų, atliekančių šias labai svarbias tikrinimų užduotis, finansavimas;

| 21. | ragina valstybes nares ir Europos regionus kontrolės institucijoms suteikti pakankamai žmogiškųjų, finansinių ir techninių išteklių; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares ir Europos regionus kontrolės institucijoms suteikti pakankamai žmogiškųjų, finansinių ir techninių išteklių;

| 22. | pabrėžia tai, jog veiksminga kontrolė ir patikrinimai turėtų būti atliekami taip, kad nebūtų sukuriama nereikalinga administracinė našta MVĮ; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia tai, jog veiksminga kontrolė ir patikrinimai turėtų būti atliekami taip, kad nebūtų sukuriama nereikalinga administracinė našta MVĮ;

| 23. | siūlo rengti metinius MVT veiklos svarstymus EP Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete, kuriame, prieš priimant MVT savo ateinančių metų darbo programą, būtų aptarti įvykdyti ir būsimi auditai; |
| --- | --- |

23.

siūlo rengti metinius MVT veiklos svarstymus EP Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete, kuriame, prieš priimant MVT savo ateinančių metų darbo programą, būtų aptarti įvykdyti ir būsimi auditai;

| 24. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad į MVT iškeltus klausimus būtų tinkamai atsižvelgiama ir jie būtų tinkamai sprendžiami; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad į MVT iškeltus klausimus būtų tinkamai atsižvelgiama ir jie būtų tinkamai sprendžiami;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad jokiais MVT darbo programos persvarstymo ir prioritetų paskirstymo proceso pakeitimais neturėtų būti pakeistas teisinis MVT darbo programų tvirtinimo procesas; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad jokiais MVT darbo programos persvarstymo ir prioritetų paskirstymo proceso pakeitimais neturėtų būti pakeistas teisinis MVT darbo programų tvirtinimo procesas;

| 26. | konkrečiau – primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų reaguojant į MVT auditų išvadas, susijusias su suklastotais eksportui į ES skirtų skerstinų gyvūnų gydymo įrašais, ir neleisti į ES rinką tiekti mėsos ir kitų gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių, kurių atitikties ES maisto saugos reikalavimams negalima garantuoti; |
| --- | --- |

26.

konkrečiau – primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų reaguojant į MVT auditų išvadas, susijusias su suklastotais eksportui į ES skirtų skerstinų gyvūnų gydymo įrašais, ir neleisti į ES rinką tiekti mėsos ir kitų gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių, kurių atitikties ES maisto saugos reikalavimams negalima garantuoti;

| 27. | pažymi, kad valstybėms narėms dėl jurisdikcijos problemų dažnai sunku sėkmingai patraukti baudžiamojon atsakomybėn sukčiaujančius maisto tvarkymo subjektus, veikiančius skirtingose ES šalyse; apgailestauja dėl to, kad tarpvalstybiniais sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais valstybės narės sistemingai nebendradarbiauja su Europolu, o geriau dirba dvišaliu pagrindu; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad valstybėms narėms dėl jurisdikcijos problemų dažnai sunku sėkmingai patraukti baudžiamojon atsakomybėn sukčiaujančius maisto tvarkymo subjektus, veikiančius skirtingose ES šalyse; apgailestauja dėl to, kad tarpvalstybiniais sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais valstybės narės sistemingai nebendradarbiauja su Europolu, o geriau dirba dvišaliu pagrindu;

| 28. | pripažįsta informatorių svarbą atskleidžiant sukčiavimą maisto produktų sektoriuje; ragina valstybes nares sukurti tinkamas sąlygas, kad informatoriai galėtų saugiai ir anonimiškai pranešti apie piktavališką veiklą; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta informatorių svarbą atskleidžiant sukčiavimą maisto produktų sektoriuje; ragina valstybes nares sukurti tinkamas sąlygas, kad informatoriai galėtų saugiai ir anonimiškai pranešti apie piktavališką veiklą;

| 29. | mano, kad nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų kuo išsamiau ir tinkamiau informuoti visuomenę apie produktų atšaukimo atvejus ir kitas priemones, kurių kompetentingos institucijos ėmėsi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais; |
| --- | --- |

29.

mano, kad nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų kuo išsamiau ir tinkamiau informuoti visuomenę apie produktų atšaukimo atvejus ir kitas priemones, kurių kompetentingos institucijos ėmėsi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejais;

Teisės aktų sistema

| 30. | mano, kad vykdant oficialią kontrolę didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik maisto saugos problemoms, bet ir sukčiavimo bei vartotojų klaidinimo rizikos prevencijai; palankiai vertina tai, kad į Komisijos pasiūlymą dėl oficialios kontrolės persvarstymo įtrauktos papildomos kontrolės priemonės dėl sukčiavimo maisto produktų srityje, kai kompetentingos valdžios institucijos turi pagrindo įtarti veiklos vykdytojo sukčiavimą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad vykdant oficialią kontrolę didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik maisto saugos problemoms, bet ir sukčiavimo bei vartotojų klaidinimo rizikos prevencijai; palankiai vertina tai, kad į Komisijos pasiūlymą dėl oficialios kontrolės persvarstymo įtrauktos papildomos kontrolės priemonės dėl sukčiavimo maisto produktų srityje, kai kompetentingos valdžios institucijos turi pagrindo įtarti veiklos vykdytojo sukčiavimą;

| 31. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės iš dalies kontrolę paveda privačioms kontrolės institucijoms; pabrėžia, kad valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų nuolat prižiūrėti kontrolės sistemas ir tikrinti, sertifikuoti bei stebėti visas privačias kontrolės sistemas siekdamos užtikrinti, jog jos atitiktų nacionalinius ir tarptautinius standartus, kad jų nustatyti faktai būtų prieinami viešojo sektoriaus institucijoms; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės iš dalies kontrolę paveda privačioms kontrolės institucijoms; pabrėžia, kad valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų nuolat prižiūrėti kontrolės sistemas ir tikrinti, sertifikuoti bei stebėti visas privačias kontrolės sistemas siekdamos užtikrinti, jog jos atitiktų nacionalinius ir tarptautinius standartus, kad jų nustatyti faktai būtų prieinami viešojo sektoriaus institucijoms;

| 32. | atmeta bet kokius planus patikrinimų užduotis iš valdžios institucijų perduoti ekonominės veiklos vykdytojams, |
| --- | --- |

32.

atmeta bet kokius planus patikrinimų užduotis iš valdžios institucijų perduoti ekonominės veiklos vykdytojams,

| 33. | mano, kad reikėtų išaiškinti prekiautojų vaidmenį ir įmonių tarpusavio prekybai taikytiną teisinę sistemą; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reikėtų išaiškinti prekiautojų vaidmenį ir įmonių tarpusavio prekybai taikytiną teisinę sistemą;

| 34. | yra įsitikinęs, kad visi komercinės veiklos vykdytojai, kurie apdoroja žaliavas, maisto sudedamąsias dalis ar maisto produktus žmogaus maisto produktų grandinėje, jomis prekiauja ar jas saugo, įskaitant prekiautojus ir šaldymo sandėlių savininkus, turėtų būti registruoti kaip maisto tvarkymo subjektai ir turėtų būti kontroliuojami; |
| --- | --- |

34.

yra įsitikinęs, kad visi komercinės veiklos vykdytojai, kurie apdoroja žaliavas, maisto sudedamąsias dalis ar maisto produktus žmogaus maisto produktų grandinėje, jomis prekiauja ar jas saugo, įskaitant prekiautojus ir šaldymo sandėlių savininkus, turėtų būti registruoti kaip maisto tvarkymo subjektai ir turėtų būti kontroliuojami;

| 35. | mano, kad maisto tvarkymo subjektai turėtų būti pasirengę nurodyti, iš kur kilęs maisto produktas ar sudedamosios dalys, t. y. kiekvienam gamybos grandinei priklausančiam maisto tvarkymo subjektui tenka tam tikra atsakomybės už galutinį produktą dalis; |
| --- | --- |

35.

mano, kad maisto tvarkymo subjektai turėtų būti pasirengę nurodyti, iš kur kilęs maisto produktas ar sudedamosios dalys, t. y. kiekvienam gamybos grandinei priklausančiam maisto tvarkymo subjektui tenka tam tikra atsakomybės už galutinį produktą dalis;

| 36. | pripažįsta, kad svarbus aiškus ir skaidrus įmonių tarpusavio ir įmonių–vartotojo veiklos ženklinimas, ir ragina Komisiją persvarstyti šios srities ES maisto produktams taikomus teisės aktus, kad būtų sumažintas sukčiavimo maisto produktų srityje pavojus; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad svarbus aiškus ir skaidrus įmonių tarpusavio ir įmonių–vartotojo veiklos ženklinimas, ir ragina Komisiją persvarstyti šios srities ES maisto produktams taikomus teisės aktus, kad būtų sumažintas sukčiavimo maisto produktų srityje pavojus;

| 37. | ragina didinti informuotumą ir geriau stebėti įmonių tarpusavio prekybai ir įmonių vartotojui parduoti skirtų užšaldytų maisto produktų ženklinimą; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl privalomo mėsos ir žuvies ženklinimo, kuriuo būtų nurodyta, ar produktai buvo užšaldyti, kiek kartų ir kokį laiką jie buvo užšaldyti; |
| --- | --- |

37.

ragina didinti informuotumą ir geriau stebėti įmonių tarpusavio prekybai ir įmonių vartotojui parduoti skirtų užšaldytų maisto produktų ženklinimą; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl privalomo mėsos ir žuvies ženklinimo, kuriuo būtų nurodyta, ar produktai buvo užšaldyti, kiek kartų ir kokį laiką jie buvo užšaldyti;

| 38. | mano, kad kilmės šalies žymėjimas, nors pats savaime nėra kovos su sukčiavimu maisto srityje priemonė, gali padėti užtikrinti geresnį atsekamumą maisto tiekimo grandinėje, palaikyti stabilesnius mėsos tiekėjų ir perdirbėjų santykius, suteikti galimybę maisto tvarkymo subjektams atidžiau rinktis tiekėjus bei produktus, užtikrinti patikimesnę informaciją vartotojams, vadinasi, atkurti vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad kilmės šalies žymėjimas, nors pats savaime nėra kovos su sukčiavimu maisto srityje priemonė, gali padėti užtikrinti geresnį atsekamumą maisto tiekimo grandinėje, palaikyti stabilesnius mėsos tiekėjų ir perdirbėjų santykius, suteikti galimybę maisto tvarkymo subjektams atidžiau rinktis tiekėjus bei produktus, užtikrinti patikimesnę informaciją vartotojams, vadinasi, atkurti vartotojų pasitikėjimą;

| 39. | primena, jog Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 numatyta, kad Komisija iki 2013 m. gruodžio mėn. priims įgyvendinimo aktus, susijusius su privalomu mėsos – kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos – ženklinimu ir savanorišku maisto ženklinimu remiantis poveikio vertinimu; |
| --- | --- |

39.

primena, jog Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 numatyta, kad Komisija iki 2013 m. gruodžio mėn. priims įgyvendinimo aktus, susijusius su privalomu mėsos – kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos – ženklinimu ir savanorišku maisto ženklinimu remiantis poveikio vertinimu;

| 40. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti šiuos įgyvendinimo aktus, susijusius su šviežios kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos žymėjimu, remiantis neperdirbtai jautienai ir veršienai jau taikomomis taisyklėmis, siekiant užtikrinti, kad vartotojai būtų informuojami apie gyvulių gimimo, auginimo ir paskerdimo vietą, tuo pat metu atsižvelgiant į esamas nacionalines ir regionines mėsos kilmės žymėjimo sistemas; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją nedelsiant pateikti šiuos įgyvendinimo aktus, susijusius su šviežios kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos žymėjimu, remiantis neperdirbtai jautienai ir veršienai jau taikomomis taisyklėmis, siekiant užtikrinti, kad vartotojai būtų informuojami apie gyvulių gimimo, auginimo ir paskerdimo vietą, tuo pat metu atsižvelgiant į esamas nacionalines ir regionines mėsos kilmės žymėjimo sistemas;

| 41. | be to, primena, kad Parlamentas anksčiau ragino ženklinti visos mėsos ir perdirbtuose maisto produktuose esančios mėsos kilmę ir kad Komisija rengia ataskaitas dėl šviežios mėsos ir produktų, kurių sudėtyje yra mėsos, kilmės ženklinimo; ragina Komisiją skubiai parengti šias ataskaitas ir remiantis jomis pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį būtų privaloma nurodyti produktams pagaminti panaudotos mėsos kilmę, tuo pat metu atsižvelgiant į poveikio vertinimą ir vengiant pernelyg didelių išlaidų ir administracinės naštos; |
| --- | --- |

41.

be to, primena, kad Parlamentas anksčiau ragino ženklinti visos mėsos ir perdirbtuose maisto produktuose esančios mėsos kilmę ir kad Komisija rengia ataskaitas dėl šviežios mėsos ir produktų, kurių sudėtyje yra mėsos, kilmės ženklinimo; ragina Komisiją skubiai parengti šias ataskaitas ir remiantis jomis pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį būtų privaloma nurodyti produktams pagaminti panaudotos mėsos kilmę, tuo pat metu atsižvelgiant į poveikio vertinimą ir vengiant pernelyg didelių išlaidų ir administracinės naštos;

| 42. | ragina geriau ženklinti perdirbtus maisto produktus, kurių sudėtyje yra žuvies, visų pirma nurodant žvejybos zonas ir būdą; |
| --- | --- |

42.

ragina geriau ženklinti perdirbtus maisto produktus, kurių sudėtyje yra žuvies, visų pirma nurodant žvejybos zonas ir būdą;

| 43. | ragina Komisiją kartu su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis sustiprinti pastangas, skirtas išsiaiškinti elektroninių sertifikavimo sistemų įvedimo maisto grandinėje aprėptį bei poreikį, nes tai galėtų sumažinti sukčiavimo, pagrįsto popieriniais sertifikatais, tikimybę; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją kartu su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis sustiprinti pastangas, skirtas išsiaiškinti elektroninių sertifikavimo sistemų įvedimo maisto grandinėje aprėptį bei poreikį, nes tai galėtų sumažinti sukčiavimo, pagrįsto popieriniais sertifikatais, tikimybę;

| 44. | reikalauja, kad Komisija sudarytų centralizuotą Europos arklių pasų registrą, kad nebūtų išduodami suklastoti dublikatai; |
| --- | --- |

44.

reikalauja, kad Komisija sudarytų centralizuotą Europos arklių pasų registrą, kad nebūtų išduodami suklastoti dublikatai;

| 45. | yra sunerimęs dėl to, kad ES nėra klonuotų gyvūnų mėsai taikomos teisės sistemos, |
| --- | --- |

45.

yra sunerimęs dėl to, kad ES nėra klonuotų gyvūnų mėsai taikomos teisės sistemos,

| 46. | ragina Komisiją išplėtoti klonuotų gyvulių mėsos atsekamumo ir identifikavimo metodą, pvz., sukurti tarptautinę duomenų bazę, kurioje būtų klonuotų gyvulių genetinė informacija; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją išplėtoti klonuotų gyvulių mėsos atsekamumo ir identifikavimo metodą, pvz., sukurti tarptautinę duomenų bazę, kurioje būtų klonuotų gyvulių genetinė informacija;

Įmonių socialinė atsakomybė

| 47. | mano, kad maisto sektoriui būtų naudinga aktyviai kurti privačiojo sektoriaus kovos su sukčiavimu programas, kurios papildytų oficialią maisto sektoriaus kontrolės sistemą, bet jos nepakeistų, pvz., imtis su maisto produktais susijusio sąžiningumo patikrinimų, taikyti savikontrolės ir analizės priemones, produktų stebėjimo planus, vykdyti auditus ir atestacijas; taip pat palankiai vertina esamas iniciatyvas, pvz., Pasaulinę maisto saugos iniciatyvą ir Mičigano valstijos universiteto Kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje iniciatyvą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad maisto sektoriui būtų naudinga aktyviai kurti privačiojo sektoriaus kovos su sukčiavimu programas, kurios papildytų oficialią maisto sektoriaus kontrolės sistemą, bet jos nepakeistų, pvz., imtis su maisto produktais susijusio sąžiningumo patikrinimų, taikyti savikontrolės ir analizės priemones, produktų stebėjimo planus, vykdyti auditus ir atestacijas; taip pat palankiai vertina esamas iniciatyvas, pvz., Pasaulinę maisto saugos iniciatyvą ir Mičigano valstijos universiteto Kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje iniciatyvą;

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę maisto tvarkymo subjektams įvesti teisinę prievolę kompetentingas valdžios institucijas informuoti apie sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų paplitimą; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę maisto tvarkymo subjektams įvesti teisinę prievolę kompetentingas valdžios institucijas informuoti apie sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų paplitimą;

| 49. | mano, kad mažmeninės prekybos sektoriui tenka ypatinga atsakomybė užtikrinti sąžiningumą maisto produktų srityje ir reikalauti iš savo tiekėjų, jog jie garantuotų saugią ir patikimą maisto tiekimo grandinę; mano, kad mažmenininkai privalo patikrinti bent jau formalią atitiktį ženklinimo taisyklėms; apgailestauja dėl pirminių gamintojų patiriamo mažmeninės prekybos ir kitų maisto tvarkymo subjektų daromo spaudimo gaminti kuo pigiau, dažnai – maisto produktų ar jų sudedamųjų dalių sąskaita; |
| --- | --- |

49.

mano, kad mažmeninės prekybos sektoriui tenka ypatinga atsakomybė užtikrinti sąžiningumą maisto produktų srityje ir reikalauti iš savo tiekėjų, jog jie garantuotų saugią ir patikimą maisto tiekimo grandinę; mano, kad mažmenininkai privalo patikrinti bent jau formalią atitiktį ženklinimo taisyklėms; apgailestauja dėl pirminių gamintojų patiriamo mažmeninės prekybos ir kitų maisto tvarkymo subjektų daromo spaudimo gaminti kuo pigiau, dažnai – maisto produktų ar jų sudedamųjų dalių sąskaita;

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad maisto tvarkymo subjektai dabar ne visada žino jų naudojamų sudedamųjų dalių kilmę; todėl pažymi, kad trumpos tiekimo grandinės (vietinės ir regioninės) gali užtikrinti didesnį skaidrumą ir pakeisti ilgas ir sudėtingas tiekimo grandines, kurios buvo vienas iš svarbiausių veiksnių, sukėlusių su maisto produktais susijusio sukčiavimo krizę; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį į tai, kad maisto tvarkymo subjektai dabar ne visada žino jų naudojamų sudedamųjų dalių kilmę; todėl pažymi, kad trumpos tiekimo grandinės (vietinės ir regioninės) gali užtikrinti didesnį skaidrumą ir pakeisti ilgas ir sudėtingas tiekimo grandines, kurios buvo vienas iš svarbiausių veiksnių, sukėlusių su maisto produktais susijusio sukčiavimo krizę;

| 51. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vietinės prekybos ir tiesioginio pardavimo ženklo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, taip siekiant skatinti atitinkamas rinkas ir padėti ūkininkams suteikti pridėtinę vertę savo produktams. |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vietinės prekybos ir tiesioginio pardavimo ženklo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, taip siekiant skatinti atitinkamas rinkas ir padėti ūkininkams suteikti pridėtinę vertę savo produktams.

Teisės aktų vykdymo užtikrinimas ir kontrolė

| 52. | ragina Komisiją, taikant Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 7 ir 17 straipsnių nuostatas, persekioti ir drausti prekybą tokiais produktais, kurie rinkai tiekiami aiškiai neteisingu arba klaidinančiu pavadinimu, nes mano, kad tai taip pat yra sukčiavimas maisto produktų srityje; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją, taikant Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 7 ir 17 straipsnių nuostatas, persekioti ir drausti prekybą tokiais produktais, kurie rinkai tiekiami aiškiai neteisingu arba klaidinančiu pavadinimu, nes mano, kad tai taip pat yra sukčiavimas maisto produktų srityje;

| 53. | yra įsitikinęs, kad reikia keisti kompetentingų valdžios institucijų požiūrį, nuo administracinio ir veterinarinio požiūrio pereinant prie su teisėtvarka siejamo požiūrio; čia galima būtų remtis Danijos maisto administracijos mobiliojo būrio ir Italijos „Arma dei Carabinieri“ bei „Guardia di Finanza“ patirtimi; pabrėžia, kad toks veikimo būdas įmanomas tik tuo atveju, jei nurodytuosiuose teismuose dirbs teisėjų, išmanančių maisto produktams taikomą teisę; |
| --- | --- |

53.

yra įsitikinęs, kad reikia keisti kompetentingų valdžios institucijų požiūrį, nuo administracinio ir veterinarinio požiūrio pereinant prie su teisėtvarka siejamo požiūrio; čia galima būtų remtis Danijos maisto administracijos mobiliojo būrio ir Italijos „Arma dei Carabinieri“ bei „Guardia di Finanza“ patirtimi; pabrėžia, kad toks veikimo būdas įmanomas tik tuo atveju, jei nurodytuosiuose teismuose dirbs teisėjų, išmanančių maisto produktams taikomą teisę;

| 54. | pabrėžia, kad kontrolės vykdymas turėtų būti grindžiamas galimomis grėsmėmis ir apimti kiekvienos maisto tiekimo grandinės ir maisto produkto rizikos profilių parengimą bei pažeidžiamumo įvertinimą, pasiremiant šiuo metu vykdomais moksliniais tyrimais, kuriuose derinamos maisto autentiškumo ir kriminologijos žinios, pvz., Amsterdamo laisvojo universiteto ir Vageningeno universiteto vykdomu moksliniu tyrimu; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad kontrolės vykdymas turėtų būti grindžiamas galimomis grėsmėmis ir apimti kiekvienos maisto tiekimo grandinės ir maisto produkto rizikos profilių parengimą bei pažeidžiamumo įvertinimą, pasiremiant šiuo metu vykdomais moksliniais tyrimais, kuriuose derinamos maisto autentiškumo ir kriminologijos žinios, pvz., Amsterdamo laisvojo universiteto ir Vageningeno universiteto vykdomu moksliniu tyrimu;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti Europos ir nacionalines mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas siekiant plėtoti ir įgyvendinti technologijas ir metodus sukčiavimui maisto produktų srityje aptikti, pvz., sensorines technologijas, duomenų analizę ir produkto pėdsako nustatymą, ir per trumpą laiką sudaryti sąlygas, kad bandymai taptų prieinami komerciniu mastu; pripažįsta vykdomus Europos mokslinių tyrimų projektus maisto vientisumo ir autentiškumo tema, pvz., TRACE ir „AuthenticFood“; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti Europos ir nacionalines mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas siekiant plėtoti ir įgyvendinti technologijas ir metodus sukčiavimui maisto produktų srityje aptikti, pvz., sensorines technologijas, duomenų analizę ir produkto pėdsako nustatymą, ir per trumpą laiką sudaryti sąlygas, kad bandymai taptų prieinami komerciniu mastu; pripažįsta vykdomus Europos mokslinių tyrimų projektus maisto vientisumo ir autentiškumo tema, pvz., TRACE ir „AuthenticFood“;

| 56. | rekomenduoja MVT ir nacionalinėms valdžios institucijoms į savo auditą įtraukti vadinamuosius visa apimančius balanso patikrinimus pagal sąnaudų, produkcijos ir atliekų duomenis; |
| --- | --- |

56.

rekomenduoja MVT ir nacionalinėms valdžios institucijoms į savo auditą įtraukti vadinamuosius visa apimančius balanso patikrinimus pagal sąnaudų, produkcijos ir atliekų duomenis;

| 57. | primygtinai ragina gerinti nacionalinių valdžios institucijų, kurios atsakingos už sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų tyrimą, veiklos koordinavimą ir komunikaciją, siekiant padidinti valstybių narių pastangas kovojant su šia problema; todėl ragina Komisiją, kaip ji ir siūlė, skubiai įdiegti elektroninę sistemą, pagrįstą Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema, kad valstybės narės ir Komisija galėtų greitai keistis informacija apie sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus; ragina pagal analogiją su Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos pranešimais skelbti metines ataskaitas, kuriose būtų bendrais bruožais aprašyti aptikti sukčiavimo atvejai; |
| --- | --- |

57.

primygtinai ragina gerinti nacionalinių valdžios institucijų, kurios atsakingos už sukčiavimo maisto produktų srityje atvejų tyrimą, veiklos koordinavimą ir komunikaciją, siekiant padidinti valstybių narių pastangas kovojant su šia problema; todėl ragina Komisiją, kaip ji ir siūlė, skubiai įdiegti elektroninę sistemą, pagrįstą Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema, kad valstybės narės ir Komisija galėtų greitai keistis informacija apie sukčiavimo maisto produktų srityje atvejus; ragina pagal analogiją su Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos pranešimais skelbti metines ataskaitas, kuriose būtų bendrais bruožais aprašyti aptikti sukčiavimo atvejai;

| 58. | ragina įsteigti kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje tinklą, kuris pagerintų skirtingų ES institucijų (Europolo, Eurojusto, MVT) veiklos koordinavimą, vadinasi, būtų veiksmingiau nustatomi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai ir užkertamas jiems kelias; |
| --- | --- |

58.

ragina įsteigti kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje tinklą, kuris pagerintų skirtingų ES institucijų (Europolo, Eurojusto, MVT) veiklos koordinavimą, vadinasi, būtų veiksmingiau nustatomi sukčiavimo maisto produktų srityje atvejai ir užkertamas jiems kelias;

| 59. | siūlo atliekant patikrinimus vietoje pradėti taikyti DNR tyrimus kaip standartinę procedūrą rūšiai, ypač mėsos ir žuvies produktų rūšiai, nustatyti, ir šiuo tikslu sukurti centralizuotą DNR duomenų bazę; |
| --- | --- |

59.

siūlo atliekant patikrinimus vietoje pradėti taikyti DNR tyrimus kaip standartinę procedūrą rūšiai, ypač mėsos ir žuvies produktų rūšiai, nustatyti, ir šiuo tikslu sukurti centralizuotą DNR duomenų bazę;

| 60. | ragina Komisiją šalinti esamų maisto saugos ir atsekamumo taisyklių spragas, susijusias su maisto importu iš trečiųjų šalių, nes importui būdinga didesnė sukčiavimo maisto produktų srityje rizika; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją šalinti esamų maisto saugos ir atsekamumo taisyklių spragas, susijusias su maisto importu iš trečiųjų šalių, nes importui būdinga didesnė sukčiavimo maisto produktų srityje rizika;

| 61. | reikalauja, kad per ES derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų nebūtų nei keičiami ES saugumo ir maisto saugos srities teisės aktai, nei mažinami šių teisės aktų taikymo kontrolės pajėgumai; |
| --- | --- |

61.

reikalauja, kad per ES derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų nebūtų nei keičiami ES saugumo ir maisto saugos srities teisės aktai, nei mažinami šių teisės aktų taikymo kontrolės pajėgumai;

| 62. | mano, kad kontrolės rezultatai turėtų būti paskelbti viešai, vartotojams lengvai prieinamu ir suprantamu būdu, pvz., taikant reitingų schemą; yra įsitikinęs, kad tai padėtų vartotojams priimti sprendimus ir suteiktų maisto tvarkymo subjektams paskatų siekti gerų rezultatų; |
| --- | --- |

62.

mano, kad kontrolės rezultatai turėtų būti paskelbti viešai, vartotojams lengvai prieinamu ir suprantamu būdu, pvz., taikant reitingų schemą; yra įsitikinęs, kad tai padėtų vartotojams priimti sprendimus ir suteiktų maisto tvarkymo subjektams paskatų siekti gerų rezultatų;

Sankcijos

| 63. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą griežtinti baudas, kad bent jau būtų atsveriama įvertinta gauta ekonominė nauda, kurios siekta vykdant pažeidimą, bet mano, jog tai yra nepakankama prevencinė priemonė; mano, kad valstybės narės turėtų nustatyti tokias baudas už sukčiavimą maisto produktų srityje, kurios būtų bent dvigubai didesnės už įvertintą gautą ekonominę naudą, kurios tikėtasi iš sukčiavimo; laiko, kad yra būtina, jog valstybės narės (kaip papildomą atgrasymo priemonę) nustatytų dar didesnes baudas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, tais sukčiavimo atvejais, kai tyčia sukeliamas pavojus visuomenės sveikatai arba kai sukčiavimas susijęs su produktais, kurie skirti pažeidžiamiems vartotojams; taip pat siūlo, kad pakartotinių pažeidimų atveju būtų panaikinta maisto tvarkymo subjekto registracija; |
| --- | --- |

63.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą griežtinti baudas, kad bent jau būtų atsveriama įvertinta gauta ekonominė nauda, kurios siekta vykdant pažeidimą, bet mano, jog tai yra nepakankama prevencinė priemonė; mano, kad valstybės narės turėtų nustatyti tokias baudas už sukčiavimą maisto produktų srityje, kurios būtų bent dvigubai didesnės už įvertintą gautą ekonominę naudą, kurios tikėtasi iš sukčiavimo; laiko, kad yra būtina, jog valstybės narės (kaip papildomą atgrasymo priemonę) nustatytų dar didesnes baudas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, tais sukčiavimo atvejais, kai tyčia sukeliamas pavojus visuomenės sveikatai arba kai sukčiavimas susijęs su produktais, kurie skirti pažeidžiamiems vartotojams; taip pat siūlo, kad pakartotinių pažeidimų atveju būtų panaikinta maisto tvarkymo subjekto registracija;

| 64. | apgailestauja, kad Komisija neturi už sukčiavimo maisto produktų srityje nusikaltimus taikomų įvairių nacionalinių sankcijų sistemų ir šių sistemų veikimo ES teisės aktų pagrindu apžvalgos; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti tokią apžvalgą; |
| --- | --- |

64.

apgailestauja, kad Komisija neturi už sukčiavimo maisto produktų srityje nusikaltimus taikomų įvairių nacionalinių sankcijų sistemų ir šių sistemų veikimo ES teisės aktų pagrindu apžvalgos; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti tokią apžvalgą;

| 65. | ragina labiau paisyti gyvūnų gerovės sąlygų ir didinti nuobaudas už taisyklių nesilaikymą; |
| --- | --- |

65.

ragina labiau paisyti gyvūnų gerovės sąlygų ir didinti nuobaudas už taisyklių nesilaikymą;

| 66. | ragina Komisiją surinkti iš valstybių narių duomenis apie jose taikomų sankcijų už pažeidimus maisto produktų srityje tipus ir jų lygį, pranešti apie esamus taikomos tvarkos skirtumus, taip pat apie sankcijų tvarkos veikimą; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją surinkti iš valstybių narių duomenis apie jose taikomų sankcijų už pažeidimus maisto produktų srityje tipus ir jų lygį, pranešti apie esamus taikomos tvarkos skirtumus, taip pat apie sankcijų tvarkos veikimą;

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat apsvarstyti kitus metodus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią sukčiavimui maisto produktų srityje ir atgrasyti nuo jo, pvz., Europos registre nurodyti ir sugėdinti už sukčiavimą nuteistus maisto tvarkymo subjektus; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat apsvarstyti kitus metodus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią sukčiavimui maisto produktų srityje ir atgrasyti nuo jo, pvz., Europos registre nurodyti ir sugėdinti už sukčiavimą nuteistus maisto tvarkymo subjektus;

| 68. | ragina plėtoti turimas atsekamumo sistemas ir sistemingai įgyvendinti Reglamente (EB) Nr. 178/2002 numatytą nuoseklų atsekamumą, apimantį maisto produktus, pašarus, maisto produktams naudojamus gyvūnus ir visas kitas medžiagas, numatytas arba galimas perdirbti maisto produktų arba pašarų gamybos procese; reikalauja, kad visa gamybos, perdirbimo ir pardavimų grandinė Europos mastu būtų aiški, suprantama ir skaidri kontroliuojančioms įstaigoms – tokiu būdu visuose gamybos etapuose būtų galima greitai nustatyti nesąžiningai gaminamus produktus; |
| --- | --- |

68.

ragina plėtoti turimas atsekamumo sistemas ir sistemingai įgyvendinti Reglamente (EB) Nr. 178/2002 numatytą nuoseklų atsekamumą, apimantį maisto produktus, pašarus, maisto produktams naudojamus gyvūnus ir visas kitas medžiagas, numatytas arba galimas perdirbti maisto produktų arba pašarų gamybos procese; reikalauja, kad visa gamybos, perdirbimo ir pardavimų grandinė Europos mastu būtų aiški, suprantama ir skaidri kontroliuojančioms įstaigoms – tokiu būdu visuose gamybos etapuose būtų galima greitai nustatyti nesąžiningai gaminamus produktus;

| 69. | siūlo įpareigoti tyrimų laboratorijas bei bendrovių laboratorijų darbuotojus atsakingoms priežiūros institucijoms perduoti visus maisto produktų ir pašarų tyrimų rezultatus, kurie rodo galimą sukčiavimą arba kurie padėtų kovojant su sukčiavimu; |
| --- | --- |

69.

siūlo įpareigoti tyrimų laboratorijas bei bendrovių laboratorijų darbuotojus atsakingoms priežiūros institucijoms perduoti visus maisto produktų ir pašarų tyrimų rezultatus, kurie rodo galimą sukčiavimą arba kurie padėtų kovojant su sukčiavimu;

o

o o

| 70. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

70.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/food/horsemeat/plan_en.htm

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/31

---

P7_TA(2014)0012

Veiksminga darbo inspekcija kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategija

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (2013/2112(INI))

(2016/C 482/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 27, 31, 32 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 27, 31, 32 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindines darbo normas ir į jos konvencijas bei rekomendacijas dėl darbo administravimo ir darbo inspekcijos (81 ir 129 konvencijos), kurios turi būti laikomos tarptautine norma tais atvejais, kai reikia užtikrinti teisės nuostatų, susijusių su darbo sąlygomis ir darbuotojų apsauga, taikymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindines darbo normas ir į jos konvencijas bei rekomendacijas dėl darbo administravimo ir darbo inspekcijos (81 ir 129 konvencijos), kurios turi būti laikomos tarptautine norma tais atvejais, kai reikia užtikrinti teisės nuostatų, susijusių su darbo sąlygomis ir darbuotojų apsauga, taikymą,

| — | atsižvelgdamas į TDO 143 konvenciją dėl migruojančių darbuotojų (1975 m.) ir į papildomas TDO nuostatas dėl darbuotojų migrantų, kuriose numatoma imtis visų būtinų ir tinkamų priemonių siekiant panaikinti nelegalią migraciją, nukreiptą į darbo paieškas ir į nelegalų migrantų darbą, ir atsižvelgdamas į nuostatas, kuriomis siekiama nelegaliam imigrantų darbui taikyti administracines, civilines ir baudžiamąsias sankcijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 143 konvenciją dėl migruojančių darbuotojų (1975 m.) ir į papildomas TDO nuostatas dėl darbuotojų migrantų, kuriose numatoma imtis visų būtinų ir tinkamų priemonių siekiant panaikinti nelegalią migraciją, nukreiptą į darbo paieškas ir į nelegalų migrantų darbą, ir atsižvelgdamas į nuostatas, kuriomis siekiama nelegaliam imigrantų darbui taikyti administracines, civilines ir baudžiamąsias sankcijas,

| — | atsižvelgdamas į TDO deramo darbo darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO deramo darbo darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į TDO konvencijas ir rekomendacijas sveikatos ir saugos darbo vietoje klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO konvencijas ir rekomendacijas sveikatos ir saugos darbo vietoje klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (pagrindų direktyva) (2) ir į atskiras jos direktyvas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (pagrindų direktyva) (2) ir į atskiras jos direktyvas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir valstybių narių atstovų 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos posėdyje priimtą rezoliuciją dėl elgesio kodekso, siekiant geresnio bendradarbiavimo tarp valstybių narių valdžios institucijų kovos su tarptautinio masto sukčiavimu socialinio draudimo išmokų ir įmokų bei nedeklaruojamo darbo srityje ir dėl darbuotojų samdos tarptautiniu mastu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir valstybių narių atstovų 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos posėdyje priimtą rezoliuciją dėl elgesio kodekso, siekiant geresnio bendradarbiavimo tarp valstybių narių valdžios institucijų kovos su tarptautinio masto sukčiavimu socialinio draudimo išmokų ir įmokų bei nedeklaruojamo darbo srityje ir dėl darbuotojų samdos tarptautiniu mastu (4),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. spalio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/85/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 77/388/EEB dėl galimybės eksperimento būdu taikyti sumažintą PVM tarifą darbui imlioms paslaugoms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. spalio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/85/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 77/388/EEB dėl galimybės eksperimento būdu taikyti sumažintą PVM tarifą darbui imlioms paslaugoms (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (6),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimas“ (COM(2007)0628), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimas“ (COM(2007)0628),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Viešųjų konsultacijų dėl Komisijos žaliosios knygos „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ rezultatai“ (COM(2007)0627), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Viešųjų konsultacijų dėl Komisijos žaliosios knygos „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ rezultatai“ (COM(2007)0627),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 M. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į jos pagrindinį tikslą iki dešimtmečio pabaigos 75 proc. padidinti užimtumo lygį Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 M. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į jos pagrindinį tikslą iki dešimtmečio pabaigos 75 proc. padidinti užimtumo lygį Europoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl darbo teisės modernizavimo, įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl darbo teisės modernizavimo, įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl subrangos įmonių socialinės atsakomybės gamybos proceso metu (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl subrangos įmonių socialinės atsakomybės gamybos proceso metu (12),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir sveikatos ir saugos standartų Bangladeše po to, kai pastaruoju metu įvyko gaisrai gamyklose ir sugriuvo pastatas (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir sveikatos ir saugos standartų Bangladeše po to, kai pastaruoju metu įvyko gaisrai gamyklose ir sugriuvo pastatas (13),

| — | atsižvelgdamas į Integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2008–2010 m.) (COM(2007)0803), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2008–2010 m.) (COM(2007)0803),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kovos su nelegalia imigracija ir nelegaliu darbu priemonių suderinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kovos su nelegalia imigracija ir nelegaliu darbu priemonių suderinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos rekomendaciją dėl kovos su neteisėtu trečiųjų šalių piliečių įdarbinimu (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos rekomendaciją dėl kovos su neteisėtu trečiųjų šalių piliečių įdarbinimu (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) pranešimą dėl kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) pranešimą dėl kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į specialųjį Eurobarometro tyrimą dėl nedeklaruojamo darbo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialųjį Eurobarometro tyrimą dėl nedeklaruojamo darbo,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Bendradarbiavimas Europos tinkle kovojant su nedeklaruojamu darbu“ (angl. „ICENUW. Implementing Cooperation in a European Network against undeclared work“) (2010 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Bendradarbiavimas Europos tinkle kovojant su nedeklaruojamu darbu“ (angl. „ICENUW. Implementing Cooperation in a European Network against undeclared work“) (2010 m.),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Inspekcijų sanglauda kuriant Europos lygmens teisėsaugos sistemą“ (angl. „CIBELES: Convergence of Inspectorates building a European Level Enforcement System“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Inspekcijų sanglauda kuriant Europos lygmens teisėsaugos sistemą“ (angl. „CIBELES: Convergence of Inspectorates building a European Level Enforcement System“),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Netiesioginiai nedeklaruojamo darbo Europos Sąjungoje matavimo būdai“ (2010 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Netiesioginiai nedeklaruojamo darbo Europos Sąjungoje matavimo būdai“ (2010 m.),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Europos darbo inspekcijų ir kitų susijusių kontrolės ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo platformos sukūrimo įgyvendinamumas, siekiant užkirsti kelią nedeklaruojamam darbui ir kovoti su juo“ (2010 m., Regioplan), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Europos darbo inspekcijų ir kitų susijusių kontrolės ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo platformos sukūrimo įgyvendinamumas, siekiant užkirsti kelią nedeklaruojamam darbui ir kovoti su juo“ (2010 m., Regioplan),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-577/10 Europos Komisija prieš Belgijos Karalystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-577/10 Europos Komisija prieš Belgijos Karalystę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0458/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0458/2013),

| A. | kadangi darbo inspekcija labai svarbi norint apsaugoti darbuotojų teises, užtikrinti sveikatą ir saugą darbe ir kovoti su nesaugia darbo aplinka, užkirsti kelią darbo apsaugos taisyklių pažeidimams ir skatinti sąžiningą ir socialiniu požiūriu atsakingą ekonomikos augimą, nes tai yra viena iš priemonių užtikrinti, kad iš tikrųjų būtų mokamas darbo užmokestis ir socialinio draudimo įmokos ir dėl to padidėtų mokestinės pajamos ir įplaukos į socialines sistemas, taip pat užtikrinti, kad darbuotojas galėtų naudotis socialiniu draudimu ligos, nelaimingo atsitikimo darbe, išėjimo į pensiją ir kitais atvejais; |
| --- | --- |

A.

kadangi darbo inspekcija labai svarbi norint apsaugoti darbuotojų teises, užtikrinti sveikatą ir saugą darbe ir kovoti su nesaugia darbo aplinka, užkirsti kelią darbo apsaugos taisyklių pažeidimams ir skatinti sąžiningą ir socialiniu požiūriu atsakingą ekonomikos augimą, nes tai yra viena iš priemonių užtikrinti, kad iš tikrųjų būtų mokamas darbo užmokestis ir socialinio draudimo įmokos ir dėl to padidėtų mokestinės pajamos ir įplaukos į socialines sistemas, taip pat užtikrinti, kad darbuotojas galėtų naudotis socialiniu draudimu ligos, nelaimingo atsitikimo darbe, išėjimo į pensiją ir kitais atvejais;

| B. | kadangi valstybės narės naudoja įvairius modelius vykdydamos skirtingą specifinę darbo vietos inspekciją; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės narės naudoja įvairius modelius vykdydamos skirtingą specifinę darbo vietos inspekciją;

| C. | kadangi, atsižvelgiant į darbuotojų komandiravimą ES, vis auga darbo inspekcijos poreikis; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į darbuotojų komandiravimą ES, vis auga darbo inspekcijos poreikis;

| D. | kadangi darbo inspekcija atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad teisių išties būtų laikomasi, pasirūpindama, kad būtų laikomasi teisės aktų, subjektai žinotų savo teises ir pareigas, ir būtų galima išvengti nelaimingų atsitikimų ir piktnaudžiavimo atvejų; |
| --- | --- |

D.

kadangi darbo inspekcija atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad teisių išties būtų laikomasi, pasirūpindama, kad būtų laikomasi teisės aktų, subjektai žinotų savo teises ir pareigas, ir būtų galima išvengti nelaimingų atsitikimų ir piktnaudžiavimo atvejų;

| E. | kadangi yra poreikis stiprinti darbo inspekciją MVĮ ir mažose statybvietėse; |
| --- | --- |

E.

kadangi yra poreikis stiprinti darbo inspekciją MVĮ ir mažose statybvietėse;

| F. | kadangi tarptautinių įmonių atsakomybė už prekes gaminančių ir paslaugas teikiančių darbuotojų darbo sąlygas, pragyvenimą ir sveikatą nesibaigia prie parduotuvės durų ar fabriko vartų ir to negalima užtikrinti vien įmonių socialinės atsakomybės susitarimais; |
| --- | --- |

F.

kadangi tarptautinių įmonių atsakomybė už prekes gaminančių ir paslaugas teikiančių darbuotojų darbo sąlygas, pragyvenimą ir sveikatą nesibaigia prie parduotuvės durų ar fabriko vartų ir to negalima užtikrinti vien įmonių socialinės atsakomybės susitarimais;

| G. | kadangi darbo perdavimas subrangovams ir laikinosioms agentūroms dažnai reiškia, kad jį atliks mažiau kvalifikuoti darbuotojai ir bus ne tokie glaudūs darbo santykiai, todėl darbuotojų saugos ir sveikatos priemonių srityje sunkiau nustatyti atsakomybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi darbo perdavimas subrangovams ir laikinosioms agentūroms dažnai reiškia, kad jį atliks mažiau kvalifikuoti darbuotojai ir bus ne tokie glaudūs darbo santykiai, todėl darbuotojų saugos ir sveikatos priemonių srityje sunkiau nustatyti atsakomybę;

| H. | kadangi nedeklaruojamas darbas daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir finansiniam Europos socialinio modelio tvarumui, griauna socialinių išmokų ir viešųjų paslaugų finansavimo ir teikimo sistemą ir atitinkami asmenys dėl nedeklaruojamo darbo yra nesaugūs, pažeidžiami ir patiria skurdą tiek jį dirbdami, tiek sulaukę vyresnio amžiaus; |
| --- | --- |

H.

kadangi nedeklaruojamas darbas daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir finansiniam Europos socialinio modelio tvarumui, griauna socialinių išmokų ir viešųjų paslaugų finansavimo ir teikimo sistemą ir atitinkami asmenys dėl nedeklaruojamo darbo yra nesaugūs, pažeidžiami ir patiria skurdą tiek jį dirbdami, tiek sulaukę vyresnio amžiaus;

| I. | kadangi darbo inspektoriai yra būtini norint apsaugoti darbuotojų teises, užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir skatinti ekonominę ir socialinę raidą; |
| --- | --- |

I.

kadangi darbo inspektoriai yra būtini norint apsaugoti darbuotojų teises, užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir skatinti ekonominę ir socialinę raidą;

| J. | kadangi viena iš krizės pasekmių buvo ta, kad padidėjo darbo krūvis, taigi ir spaudimas darbuotojams, visų pirma kalbant apie darbo laiko pokyčius, todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant stebėti darbo sąlygas; |
| --- | --- |

J.

kadangi viena iš krizės pasekmių buvo ta, kad padidėjo darbo krūvis, taigi ir spaudimas darbuotojams, visų pirma kalbant apie darbo laiko pokyčius, todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant stebėti darbo sąlygas;

| K. | kadangi atsiranda vis naujų darbo santykių formų, kurias vis sunkiau aprėpti esamais teisės aktais; |
| --- | --- |

K.

kadangi atsiranda vis naujų darbo santykių formų, kurias vis sunkiau aprėpti esamais teisės aktais;

| L. | kadangi neteisėtai dirbantys asmenys kenčia nuo antrinių neigiamų padarinių, pvz., galimybių gauti informaciją, darbo medicinos tarnybų paslaugas ir galimybių mokytis trūkumo, taip pat psichologinių suvaržymų dėl baimės patirti nelaimingą atsitikimą ar įkliūti, kurie savo ruožtu veikia įmonių ir visos ekonomikos našumą, ir nuo ilgalaikių padarinių, pvz., neįgyja teisės į pensiją arba gauna labai mažas pensijų išmokas, ir todėl patiria didesnę skurdo riziką; |
| --- | --- |

L.

kadangi neteisėtai dirbantys asmenys kenčia nuo antrinių neigiamų padarinių, pvz., galimybių gauti informaciją, darbo medicinos tarnybų paslaugas ir galimybių mokytis trūkumo, taip pat psichologinių suvaržymų dėl baimės patirti nelaimingą atsitikimą ar įkliūti, kurie savo ruožtu veikia įmonių ir visos ekonomikos našumą, ir nuo ilgalaikių padarinių, pvz., neįgyja teisės į pensiją arba gauna labai mažas pensijų išmokas, ir todėl patiria didesnę skurdo riziką;

| M. | kadangi dėl nedeklaruojamo darbo iškreipiama konkurencija bendrojoje rinkoje, nes dėl to tam tikros įmonės gali nesąžiningai konkuruoti su kitomis įmonėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl nedeklaruojamo darbo iškreipiama konkurencija bendrojoje rinkoje, nes dėl to tam tikros įmonės gali nesąžiningai konkuruoti su kitomis įmonėmis;

| N. | kadangi tikros bendrosios rinkos stiprinimas ir visų rūšių socialinio dempingo panaikinimas yra labai susiję; |
| --- | --- |

N.

kadangi tikros bendrosios rinkos stiprinimas ir visų rūšių socialinio dempingo panaikinimas yra labai susiję;

| O. | kadangi šiuo metu nedeklaruojamo darbo mastas 27 ES valstybėse sudaro 18,8 proc., o kai kuriose valstybėse – daugiau kaip 30 proc. BVP; |
| --- | --- |

O.

kadangi šiuo metu nedeklaruojamo darbo mastas 27 ES valstybėse sudaro 18,8 proc., o kai kuriose valstybėse – daugiau kaip 30 proc. BVP;

| P. | kadangi nedeklaruojamas darbas daugelyje valstybių narių vis dar didėja, o to priežastis, be kita ko, yra krizė; |
| --- | --- |

P.

kadangi nedeklaruojamas darbas daugelyje valstybių narių vis dar didėja, o to priežastis, be kita ko, yra krizė;

| Q. | kadangi siekiant lengviau nustatyti piktnaudžiavimo atvejus ir užtikrinti informatorių apsaugą būtinos su informavimu susijusios priemonės ir kadangi ES ir valstybės narės privalo užtikrinti visapusišką informatorių apsaugą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi siekiant lengviau nustatyti piktnaudžiavimo atvejus ir užtikrinti informatorių apsaugą būtinos su informavimu susijusios priemonės ir kadangi ES ir valstybės narės privalo užtikrinti visapusišką informatorių apsaugą;

| R. | kadangi 168 000 Europos piliečių kasmet miršta dėl su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų ar ligų, o 7 mln. darbuotojų yra sužalojami per nelaimingus atsitikimus darbe (16); |
| --- | --- |

R.

kadangi 168 000 Europos piliečių kasmet miršta dėl su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų ar ligų, o 7 mln. darbuotojų yra sužalojami per nelaimingus atsitikimus darbe (16);

| S. | kadangi rizikos prevencija yra būtina siekiant sumažinti su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų ir ligų skaičių; kadangi geras darbuotojų sveikatos ir saugos sistemos valdymas daro teigiamą poveikį nacionaliniu ir Europos lygmenimis, taip pat konkrečioms įmonėms; |
| --- | --- |

S.

kadangi rizikos prevencija yra būtina siekiant sumažinti su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų ir ligų skaičių; kadangi geras darbuotojų sveikatos ir saugos sistemos valdymas daro teigiamą poveikį nacionaliniu ir Europos lygmenimis, taip pat konkrečioms įmonėms;

| T. | kadangi darbo inspekcijos sistemoms didesniu ar mažesniu mastu trūksta žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad inspekcija būtų vykdoma veiksmingai; dėl to strateginis darbo inspekciją vykdančių institucijų personalo planavimas ES nepakankamas, jų darbuotojų daugelyje šalių vis mažėja, o darbo inspektorių darbas tampa vis sudėtingesnis; |
| --- | --- |

T.

kadangi darbo inspekcijos sistemoms didesniu ar mažesniu mastu trūksta žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad inspekcija būtų vykdoma veiksmingai; dėl to strateginis darbo inspekciją vykdančių institucijų personalo planavimas ES nepakankamas, jų darbuotojų daugelyje šalių vis mažėja, o darbo inspektorių darbas tampa vis sudėtingesnis;

| U. | kadangi dėl darbo rinkos susiskaidymo ir nekontroliuojamo bei nereguliuojamo tam tikro tipo darbo formų plitimo tam tikrose valstybėse narėse gerokai mažėja darbo užmokesčio lygis ir susidaro situacija, galinti dar labiau padidinti nedeklaruojamo darbo problemą; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl darbo rinkos susiskaidymo ir nekontroliuojamo bei nereguliuojamo tam tikro tipo darbo formų plitimo tam tikrose valstybėse narėse gerokai mažėja darbo užmokesčio lygis ir susidaro situacija, galinti dar labiau padidinti nedeklaruojamo darbo problemą;

| V. | kadangi sektoriai, kuriuose dažniausiai pasitaiko nedeklaruojamas darbas, kaip antai statybos, saugos, valymo ir namų ūkio paslaugų, būsto ir maitinimo paslaugų sektoriai, yra itin imlūs darbui, jiems būdingos mažų garantijų darbo ir darbo užmokesčio sąlygos; |
| --- | --- |

V.

kadangi sektoriai, kuriuose dažniausiai pasitaiko nedeklaruojamas darbas, kaip antai statybos, saugos, valymo ir namų ūkio paslaugų, būsto ir maitinimo paslaugų sektoriai, yra itin imlūs darbui, jiems būdingos mažų garantijų darbo ir darbo užmokesčio sąlygos;

| W. | kadangi esama glaudaus neteisėtos imigracijos ir nedeklaruojamo darbo ryšio, nes neteisėtai Europoje gyvenantys žmonės neturi teisės dirbti įprasto darbo, todėl jiems netaikoma jokia apsaugos sistema; |
| --- | --- |

W.

kadangi esama glaudaus neteisėtos imigracijos ir nedeklaruojamo darbo ryšio, nes neteisėtai Europoje gyvenantys žmonės neturi teisės dirbti įprasto darbo, todėl jiems netaikoma jokia apsaugos sistema;

| X. | kadangi nedeklaruojamą darbą dirbantys darbuotojai neturi socialinio draudimo, sveikatos draudimo ar draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir todėl jiems kyla didesnė rizika patirti asmeninių finansinių nuostolių; |
| --- | --- |

X.

kadangi nedeklaruojamą darbą dirbantys darbuotojai neturi socialinio draudimo, sveikatos draudimo ar draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir todėl jiems kyla didesnė rizika patirti asmeninių finansinių nuostolių;

| Y. | kadangi tarpvalstybinių paslaugų ir darbo santykių atveju darbo inspekcija įgauna tarpvalstybinį pobūdį, o tarpvalstybinė prieiga prie duomenų yra nepakankama; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tarpvalstybinių paslaugų ir darbo santykių atveju darbo inspekcija įgauna tarpvalstybinį pobūdį, o tarpvalstybinė prieiga prie duomenų yra nepakankama;

| Z. | kadangi dažnai nedeklaruojamą darbą darbuotojai dirba ne savanoriškai, o yra priversti tai daryti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dažnai nedeklaruojamą darbą darbuotojai dirba ne savanoriškai, o yra priversti tai daryti;

I.
     
  Nacionalinio lygmens darbo inspekcijos priemonės

Veiksmingos darbo inspekcijos principai

| 1. | pabrėžia, kad darbo inspekcija yra viešojo administravimo užduotis, kurią gali atlikti tik nepriklausomos viešojo sektoriaus institucijos; tačiau tai nereiškia, kad darbo inspektoriams negali padėti kitų socialinių partnerių atstovai; mano, kad būtina užtikrinti darbuotojų saugos ir sveikatos tarnybų nepriklausomumą nuo darbdavių; mano, kad, kalbant apie darbuotojų sveikatą, vykdyti stebėseną, atlikti sveikatos ekspertizes ir teikti patikimas konsultacijas sveikatos klausimais gali tik nepriklausomi sveikatos ir saugos specialistai; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse darbuotojų sveikatos ir saugos tarnybas vis dar valdo darbdavių organizacijos, pabrėžia, kad darbuotojų sveikatos inspekcija ir stebėsena turi būti pavesta nepriklausomiems inspektoriams, išėjusiems sveikatos ir saugos srities mokymus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad darbo inspekcija yra viešojo administravimo užduotis, kurią gali atlikti tik nepriklausomos viešojo sektoriaus institucijos; tačiau tai nereiškia, kad darbo inspektoriams negali padėti kitų socialinių partnerių atstovai; mano, kad būtina užtikrinti darbuotojų saugos ir sveikatos tarnybų nepriklausomumą nuo darbdavių; mano, kad, kalbant apie darbuotojų sveikatą, vykdyti stebėseną, atlikti sveikatos ekspertizes ir teikti patikimas konsultacijas sveikatos klausimais gali tik nepriklausomi sveikatos ir saugos specialistai; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse darbuotojų sveikatos ir saugos tarnybas vis dar valdo darbdavių organizacijos, pabrėžia, kad darbuotojų sveikatos inspekcija ir stebėsena turi būti pavesta nepriklausomiems inspektoriams, išėjusiems sveikatos ir saugos srities mokymus;

| 2. | pabrėžia, kad svarbu parengti nacionalinius darbo inspekcijos priemonių stiprinimo ir jų finansavimo iš Europos struktūrinių fondų planus, siekiant gauti pridėtinės vertės iš veiksmingų darbo inspekcijų, kurias atliekant remiama socialinė sanglauda ir, apskritai, didinamas teisingumas darbo vietoje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad svarbu parengti nacionalinius darbo inspekcijos priemonių stiprinimo ir jų finansavimo iš Europos struktūrinių fondų planus, siekiant gauti pridėtinės vertės iš veiksmingų darbo inspekcijų, kurias atliekant remiama socialinė sanglauda ir, apskritai, didinamas teisingumas darbo vietoje;

| 3. | teigia, kad darbo inspektoriai prevencijos ir kontrolės srityse atlieka esminį vaidmenį, taip pat atlieka teigiamą vaidmenį įgyjant žinių ir teikiant informaciją įmonėse; ragina valstybes nares didinti darbo inspekcijų darbuotojų skaičių ir jų išteklius ir pasiekti tikslą, kad 10 000 darbuotojų tektų vienas inspektorius, kaip rekomenduoja TDO, taip pat taikyti griežtesnes sankcijas įmonėms, kurios nesilaiko reikalavimų pagrindinių teisių srityje (atlyginimai, darbo valandos ir darbuotojų sauga ir sveikata); mano, kad šios sankcijos turi būti veiksmingos, atgrasomos ir proporcingos; |
| --- | --- |

3.

teigia, kad darbo inspektoriai prevencijos ir kontrolės srityse atlieka esminį vaidmenį, taip pat atlieka teigiamą vaidmenį įgyjant žinių ir teikiant informaciją įmonėse; ragina valstybes nares didinti darbo inspekcijų darbuotojų skaičių ir jų išteklius ir pasiekti tikslą, kad 10 000 darbuotojų tektų vienas inspektorius, kaip rekomenduoja TDO, taip pat taikyti griežtesnes sankcijas įmonėms, kurios nesilaiko reikalavimų pagrindinių teisių srityje (atlyginimai, darbo valandos ir darbuotojų sauga ir sveikata); mano, kad šios sankcijos turi būti veiksmingos, atgrasomos ir proporcingos;

| 4. | nurodo, kad visų kategorijų pagal darbo sutartį ar savarankiškai dirbantys darbuotojai, neatsižvelgiant į jų statusą, darbo santykius ar kilmę, įeina į nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų kompetencijos sritį ir jiems turi būti taikoma vienoda apsauga; pabrėžia, kad bet kokie bandymai apriboti darbo inspekcijos aprėpties sritį gali turėti neigiamą įtaką darbuotojų sveikatai ir saugai bei teisėms; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad visų kategorijų pagal darbo sutartį ar savarankiškai dirbantys darbuotojai, neatsižvelgiant į jų statusą, darbo santykius ar kilmę, įeina į nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų kompetencijos sritį ir jiems turi būti taikoma vienoda apsauga; pabrėžia, kad bet kokie bandymai apriboti darbo inspekcijos aprėpties sritį gali turėti neigiamą įtaką darbuotojų sveikatai ir saugai bei teisėms;

| 5. | pabrėžia, kad reikia stiprinti nacionalinių darbo inspekcijų vaidmenį, mokyti vyresniuosius darbuotojus ir koordinuoti jų atsakomybės sritis, kad jie sėkmingai įveiktų naujus iššūkius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia stiprinti nacionalinių darbo inspekcijų vaidmenį, mokyti vyresniuosius darbuotojus ir koordinuoti jų atsakomybės sritis, kad jie sėkmingai įveiktų naujus iššūkius;

| 6. | mano, kad darbo inspekcija gali būti veiksminga tik tuo atveju, jei ją vykdančios institucijos turės pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių; reiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybių narių darbo inspekciją vykdančios institucijos turi per mažai darbuotojų ir nepakanka tolesnio profesinio mokymo, ypač susijusio su Europos masto problemomis; ragina valstybes nares stiprinti savo inspekcijos sistemas, nes tai turi būti pagrindinė nacionalinių planų siekiant įveikti ekonomikos krizę dalis; darbo inspektoriai atlieka svarbų vaidmenį užtikrindami, kad galiojantys teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami, taip pat užtikrindami, kad teisės aktai būtų taikomi ypač pažeidžiamiems darbuotojams ir kad jie būtų apsaugomi; |
| --- | --- |

6.

mano, kad darbo inspekcija gali būti veiksminga tik tuo atveju, jei ją vykdančios institucijos turės pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių; reiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybių narių darbo inspekciją vykdančios institucijos turi per mažai darbuotojų ir nepakanka tolesnio profesinio mokymo, ypač susijusio su Europos masto problemomis; ragina valstybes nares stiprinti savo inspekcijos sistemas, nes tai turi būti pagrindinė nacionalinių planų siekiant įveikti ekonomikos krizę dalis; darbo inspektoriai atlieka svarbų vaidmenį užtikrindami, kad galiojantys teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami, taip pat užtikrindami, kad teisės aktai būtų taikomi ypač pažeidžiamiems darbuotojams ir kad jie būtų apsaugomi;

| 7. | primena, kad reikia vienodo darbo inspektorių ir kitų subjektų mokymo šioje srityje siekiant stiprinti ES darbo teisės vykdymą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad reikia vienodo darbo inspektorių ir kitų subjektų mokymo šioje srityje siekiant stiprinti ES darbo teisės vykdymą;

| 8. | pabrėžia, kad dėl tam tikrose valstybėse narėse vykdomų finansinių reformų jokiu būdu neturi būti sumažintas darbo inspekcijų darbuotojų skaičius, finansavimas ir materialiniai bei techniniai infrastruktūros ištekliai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad dėl tam tikrose valstybėse narėse vykdomų finansinių reformų jokiu būdu neturi būti sumažintas darbo inspekcijų darbuotojų skaičius, finansavimas ir materialiniai bei techniniai infrastruktūros ištekliai;

| 9. | primena, kad teisinės prievolės ir darbuotojų reikalavimai yra du pagrindiniai veiksniai, dėl kurių darbdaviai vykdo prevencijos politiką (17); |
| --- | --- |

9.

primena, kad teisinės prievolės ir darbuotojų reikalavimai yra du pagrindiniai veiksniai, dėl kurių darbdaviai vykdo prevencijos politiką (17);

| 10. | mano, kad be tinkamo rizikos vertinimo neįmanoma tinkamai apsaugoti darbuotojų; mano, kad svarbu padėti MVĮ parengti rizikos prevencijos politiką; pabrėžia teigiamą nesudėtingų, nemokamų ir tikslingų iniciatyvų, pvz., Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (angl. EU-OSHA) parengtos rizikos vertinimo interneto sąveikiosios priemonės (angl. OiRA), poveikį; |
| --- | --- |

10.

mano, kad be tinkamo rizikos vertinimo neįmanoma tinkamai apsaugoti darbuotojų; mano, kad svarbu padėti MVĮ parengti rizikos prevencijos politiką; pabrėžia teigiamą nesudėtingų, nemokamų ir tikslingų iniciatyvų, pvz., Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (angl. EU-OSHA) parengtos rizikos vertinimo interneto sąveikiosios priemonės (angl. OiRA), poveikį;

| 11. | primena, kad visos valstybės narės yra pasirašiusios ir ratifikavusios TDO 81 konvenciją dėl darbo inspekcijos; todėl ragina valstybes nares įgyvendinti šioje konvencijoje įtvirtintus principus; |
| --- | --- |

11.

primena, kad visos valstybės narės yra pasirašiusios ir ratifikavusios TDO 81 konvenciją dėl darbo inspekcijos; todėl ragina valstybes nares įgyvendinti šioje konvencijoje įtvirtintus principus;

| 12. | pabrėžia, kad darbo inspekcija veiksminga taip pat ir tuo atveju, kai ji vykdoma iš anksto nepranešus, pakartotinai ir pagal atsitiktinumo principą; nurodo, kad siekiant, jog sankcijos būtų veiksmingos, jos turi būti nustatytos taip, kad darbdaviams nebūtų naudinga apeiti esamų susitarimų dėl darbo užmokesčio ar įstatymų ir kitų reglamentuojamųjų aktų; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad darbo inspekcija veiksminga taip pat ir tuo atveju, kai ji vykdoma iš anksto nepranešus, pakartotinai ir pagal atsitiktinumo principą; nurodo, kad siekiant, jog sankcijos būtų veiksmingos, jos turi būti nustatytos taip, kad darbdaviams nebūtų naudinga apeiti esamų susitarimų dėl darbo užmokesčio ar įstatymų ir kitų reglamentuojamųjų aktų;

| 13. | nurodo, kad turi būti taikomi aiškūs darbo inspekcijos rezultatų apdorojimo terminai, siekiant greitai užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir suteikti apsaugą nukentėjusiesiems ankstyvuoju etapu; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad turi būti taikomi aiškūs darbo inspekcijos rezultatų apdorojimo terminai, siekiant greitai užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir suteikti apsaugą nukentėjusiesiems ankstyvuoju etapu;

| 14. | nurodo, kad darbo inspektoriai valstybėse narėse turi turėti teisę vykdyti inspekciją vietoje, naudoti pažangias inspekcijos priemones, savo veiklą koordinuoti su visomis susijusiomis valdžios institucijomis, turėti tinkamą kompetenciją ir dirbti nepriklausomai; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad darbo inspektoriai valstybėse narėse turi turėti teisę vykdyti inspekciją vietoje, naudoti pažangias inspekcijos priemones, savo veiklą koordinuoti su visomis susijusiomis valdžios institucijomis, turėti tinkamą kompetenciją ir dirbti nepriklausomai;

| 15. | ragina valstybes nares, darbo inspektoriams atskleidus piktnaudžiavimo atvejį arba informatoriams atkreipus darbo inspektorių dėmesį į piktnaudžiavimo atvejus, apsaugoti susijusius darbuotojus ir visus susijusius informatorius ir suteikti jiems galimybę nemokamai reikalauti savo teisių; pabrėžia, šiam tikslui skirtos priemonės, pavyzdžiui, tiesioginė ar kolektyvinė teisė apskųsti, yra veiksmingos atitinkamų asmenų ir informatorių apsaugos priemonės; ragina valstybes nares priimti priemones dėl informatorių ir jų šeimų apsaugos, kad būtų lengviau nustatyti piktnaudžiavimo atvejus; pabrėžia, kad svarbu, jog būtų saugomos neteisėtų darbuotojų migrantų teisės ir kad tai turėtų būti viena iš rūpimų sričių; šiuo atžvilgiu primena valstybėms narėms 1975 m konvenciją dėl migruojančių darbuotojų (papildomos nuostatos, Nr. 143); |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares, darbo inspektoriams atskleidus piktnaudžiavimo atvejį arba informatoriams atkreipus darbo inspektorių dėmesį į piktnaudžiavimo atvejus, apsaugoti susijusius darbuotojus ir visus susijusius informatorius ir suteikti jiems galimybę nemokamai reikalauti savo teisių; pabrėžia, šiam tikslui skirtos priemonės, pavyzdžiui, tiesioginė ar kolektyvinė teisė apskųsti, yra veiksmingos atitinkamų asmenų ir informatorių apsaugos priemonės; ragina valstybes nares priimti priemones dėl informatorių ir jų šeimų apsaugos, kad būtų lengviau nustatyti piktnaudžiavimo atvejus; pabrėžia, kad svarbu, jog būtų saugomos neteisėtų darbuotojų migrantų teisės ir kad tai turėtų būti viena iš rūpimų sričių; šiuo atžvilgiu primena valstybėms narėms 1975 m konvenciją dėl migruojančių darbuotojų (papildomos nuostatos, Nr. 143);

| 16. | ragina valstybes nares taikyti teisės nuostatas ir įvykdyto pažeidimo sunkumui proporcingas sankcijas, taip pat taikyti atgrasomas sankcijas už darbo sąlygų nepaisymą; pabrėžia, kad moksliniais tyrimais aiškiai nustatyta, jog didžiausias poveikis darbo sąlygų pagerinimui pasiekiamas ankstyvuoju etapu derinant griežtas, gerai koordinuotas prevencijos priemones ir inspekciją, be kita ko, teikiant darbuotojams informaciją ir konsultacijas ar atgaline data registruojant nedeklaruotus darbuotojus; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares taikyti teisės nuostatas ir įvykdyto pažeidimo sunkumui proporcingas sankcijas, taip pat taikyti atgrasomas sankcijas už darbo sąlygų nepaisymą; pabrėžia, kad moksliniais tyrimais aiškiai nustatyta, jog didžiausias poveikis darbo sąlygų pagerinimui pasiekiamas ankstyvuoju etapu derinant griežtas, gerai koordinuotas prevencijos priemones ir inspekciją, be kita ko, teikiant darbuotojams informaciją ir konsultacijas ar atgaline data registruojant nedeklaruotus darbuotojus;

| 17. | nurodo, kad sujungus visas atitinkamas socialinės apsaugos institucijas į vieną elektroninio tinklo sistemą, kokia yra, pavyzdžiui, Belgijos Crossroads Bank for Social Security
   (18), joms būtų lengviau keistis duomenimis; ši sistema yra naudinga priemonė siekiant suteikti nacionalinėms darbo inspekcijoms prieigą prie duomenų, kurių joms reikia, kad galėtų vykdyti inspekciją; |
| --- | --- |

17.

nurodo, kad sujungus visas atitinkamas socialinės apsaugos institucijas į vieną elektroninio tinklo sistemą, kokia yra, pavyzdžiui, Belgijos Crossroads Bank for Social Security
   (18), joms būtų lengviau keistis duomenimis; ši sistema yra naudinga priemonė siekiant suteikti nacionalinėms darbo inspekcijoms prieigą prie duomenų, kurių joms reikia, kad galėtų vykdyti inspekciją;

| 18. | pabrėžia, kad darbo inspekcijos susiduria su tam tikrais sunkumais dėl inspekcijų, susijusių su darbuotojais migrantais ir iš ES komandiruotais darbuotojais bei trečiosiomis šalimis; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą darbo inspekcijų darbą, svarbu, kad jos pakankamai žinotų apie atvejus, kuriais kyla didelė įstatymų nesilaikymo rizika; nurodo, kad įdiegus nacionalines elektronines sistemas, kuriose darbdaviai privalėtų iš anksto užregistruoti iš užsienio atvykstančius darbuotojus, darbo inspekcija galėtų tapti kur kas paprastesnė; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad darbo inspekcijos susiduria su tam tikrais sunkumais dėl inspekcijų, susijusių su darbuotojais migrantais ir iš ES komandiruotais darbuotojais bei trečiosiomis šalimis; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą darbo inspekcijų darbą, svarbu, kad jos pakankamai žinotų apie atvejus, kuriais kyla didelė įstatymų nesilaikymo rizika; nurodo, kad įdiegus nacionalines elektronines sistemas, kuriose darbdaviai privalėtų iš anksto užregistruoti iš užsienio atvykstančius darbuotojus, darbo inspekcija galėtų tapti kur kas paprastesnė;

| 19. | nurodo, kad siekiant užtikrinti esamų taisyklių laikymąsi, pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams; ragina valstybes nares užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų įtraukti į nacionalinės darbo inspekcijos planų kūrimą ir rengimą bei atliekant pačią darbo inspekciją; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad siekiant užtikrinti esamų taisyklių laikymąsi, pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams; ragina valstybes nares užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų įtraukti į nacionalinės darbo inspekcijos planų kūrimą ir rengimą bei atliekant pačią darbo inspekciją;

| 20. | remia papildomų trišalių sektorių inspekcijų, kuriose atstovaujama vyriausybei, darbuotojams ir darbdaviams, kūrimą, ir ragina pradėti jas naudoti kaip bandomąją iniciatyvą tose valstybėse narėse, kuriose yra didžiausias nedeklaruojamo darbo lygis; |
| --- | --- |

20.

remia papildomų trišalių sektorių inspekcijų, kuriose atstovaujama vyriausybei, darbuotojams ir darbdaviams, kūrimą, ir ragina pradėti jas naudoti kaip bandomąją iniciatyvą tose valstybėse narėse, kuriose yra didžiausias nedeklaruojamo darbo lygis;

| 21. | pažymi, kad darbo inspekcija kaimo vietovėse vykdoma mažesniu mastu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ir kaimo vietovėse būtų vykdoma pakankama darbo inspekcija; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad darbo inspekcija kaimo vietovėse vykdoma mažesniu mastu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ir kaimo vietovėse būtų vykdoma pakankama darbo inspekcija;

| 22. | nurodo, kad laikinieji darbuotojai, palyginti su nuolatiniais darbuotojais, dažnai dirba nepakankamai geromis darbo sąlygomis; pažymi, kad siekiant, jog darbo pagal laikinojo įdarbinimo sutartį inspekcija būtų veiksminga, turi būti išplėstos tikrintojų teisės – patikra turi apimti laikinojo įdarbinimo įmones, taip pat su tarifais ir darbo sąlygomis bei minimaliu darbo užmokesčiu susijusių reikalavimų laikymąsi, jei to reikalaujama pagal valstybės narės teisę arba nacionalines kolektyvines sutartis; ragina taip pat daug dėmesio skirti darbuotojų sveikatos ir saugos problemoms ir privačiajame, ir viešajame sektoriuose; primena, kad privaloma laikytis nediskriminavimo principo; teigia, kad pagal laikinąją darbo sutartį dirbantiems darbuotojams turi būti sudarytos sąlygos per internetinį langelį arba interneto svetainėje susipažinti su savo teisėmis, taip pat susijusiomis su užmokesčio tarifais; |
| --- | --- |

22.

nurodo, kad laikinieji darbuotojai, palyginti su nuolatiniais darbuotojais, dažnai dirba nepakankamai geromis darbo sąlygomis; pažymi, kad siekiant, jog darbo pagal laikinojo įdarbinimo sutartį inspekcija būtų veiksminga, turi būti išplėstos tikrintojų teisės – patikra turi apimti laikinojo įdarbinimo įmones, taip pat su tarifais ir darbo sąlygomis bei minimaliu darbo užmokesčiu susijusių reikalavimų laikymąsi, jei to reikalaujama pagal valstybės narės teisę arba nacionalines kolektyvines sutartis; ragina taip pat daug dėmesio skirti darbuotojų sveikatos ir saugos problemoms ir privačiajame, ir viešajame sektoriuose; primena, kad privaloma laikytis nediskriminavimo principo; teigia, kad pagal laikinąją darbo sutartį dirbantiems darbuotojams turi būti sudarytos sąlygos per internetinį langelį arba interneto svetainėje susipažinti su savo teisėmis, taip pat susijusiomis su užmokesčio tarifais;

| 23. | reiškia susirūpinimą dėl žemės ūkio sektoriuje dirbančių sezoninių darbuotojų, dauguma jų yra iš trečiųjų šalių; mano, kad darbo inspekciją šiame sektoriuje reikia stiprinti; pabrėžia, kad šiame sektoriuje užimtumui itin būdingas deklaruojamo ir nedeklaruojamo darbo derinys; |
| --- | --- |

23.

reiškia susirūpinimą dėl žemės ūkio sektoriuje dirbančių sezoninių darbuotojų, dauguma jų yra iš trečiųjų šalių; mano, kad darbo inspekciją šiame sektoriuje reikia stiprinti; pabrėžia, kad šiame sektoriuje užimtumui itin būdingas deklaruojamo ir nedeklaruojamo darbo derinys;

| 24. | primena, kad namuose paslaugas teikiančių darbuotojų darbas dažnai nedeklaruojamas arba jie turi mažiau teisių nei kiti darbuotojai, tačiau neretai tokios aplinkybės nepatenka į nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų kompetencijos sritį; ragina valstybes nares ratifikuoti TDO 189 konvenciją ir pagal šią konvenciją kurti ir įgyvendinti darbo inspekcijos, teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir nuobaudų priemones, deramai atsižvelgiant į namų ekonomikos ypatumus pagal nacionalinius teisės aktus ir reglamentus; pabrėžia, kad pagal nacionalinius teisės aktus ir reglamentus tokiose priemonėse turi būti nurodytos sąlygos, kurioms esant gali būti leista patekti į namų ūkio patalpas, deramai gerbiant teisę į privatumą; |
| --- | --- |

24.

primena, kad namuose paslaugas teikiančių darbuotojų darbas dažnai nedeklaruojamas arba jie turi mažiau teisių nei kiti darbuotojai, tačiau neretai tokios aplinkybės nepatenka į nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų kompetencijos sritį; ragina valstybes nares ratifikuoti TDO 189 konvenciją ir pagal šią konvenciją kurti ir įgyvendinti darbo inspekcijos, teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir nuobaudų priemones, deramai atsižvelgiant į namų ekonomikos ypatumus pagal nacionalinius teisės aktus ir reglamentus; pabrėžia, kad pagal nacionalinius teisės aktus ir reglamentus tokiose priemonėse turi būti nurodytos sąlygos, kurioms esant gali būti leista patekti į namų ūkio patalpas, deramai gerbiant teisę į privatumą;

| 25. | atkreipia dėmesį į ypatingą namuose ir nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų padėtį, nes dirbdami namuose arba ne įprastoje darbo vietoje jie taip pat gali tapti piktnaudžiavimo objektu, kai darbdaviai nevykdo savo teisinių prievolių darbuotojams; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į ypatingą namuose ir nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų padėtį, nes dirbdami namuose arba ne įprastoje darbo vietoje jie taip pat gali tapti piktnaudžiavimo objektu, kai darbdaviai nevykdo savo teisinių prievolių darbuotojams;

| 26. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti transporto sektoriui, kuris dėl savo mobilaus pobūdžio gali kelti papildomų iššūkių darbo inspekcijoms; ragina darbo inspekcijas aprūpinti atitinkamomis priemonėmis, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti šio sektoriaus inspekciją; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti transporto sektoriui, kuris dėl savo mobilaus pobūdžio gali kelti papildomų iššūkių darbo inspekcijoms; ragina darbo inspekcijas aprūpinti atitinkamomis priemonėmis, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti šio sektoriaus inspekciją;

| 27. | apgailestauja dėl problemų keliančio itin didelio fiktyvaus savarankiško darbo atvejų skaičiaus, visų pirma statybos ir mėsos perdirbimo sektoriuose, įskaitant darbuotojų komandiravimą; ragina valstybes nares imtis tinkamų kovos su fiktyviu savarankišku darbu inspekcijos priemonių, pavyzdžiui, nustatyti darbuotojo apibrėžties kriterijus, pagal kuriuos darbo inspektoriai galėtų skirti fiktyvų ir teisėtą savarankišką darbą; teigia, kad siekiant užtikrinti fiktyvaus savarankiško darbo prevenciją, turėtų būti imamasi priemonių, pagal kurias valstybės narės galėtų nustatyti papildomus išsamius reikalavimus arba kontrolės priemones; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja dėl problemų keliančio itin didelio fiktyvaus savarankiško darbo atvejų skaičiaus, visų pirma statybos ir mėsos perdirbimo sektoriuose, įskaitant darbuotojų komandiravimą; ragina valstybes nares imtis tinkamų kovos su fiktyviu savarankišku darbu inspekcijos priemonių, pavyzdžiui, nustatyti darbuotojo apibrėžties kriterijus, pagal kuriuos darbo inspektoriai galėtų skirti fiktyvų ir teisėtą savarankišką darbą; teigia, kad siekiant užtikrinti fiktyvaus savarankiško darbo prevenciją, turėtų būti imamasi priemonių, pagal kurias valstybės narės galėtų nustatyti papildomus išsamius reikalavimus arba kontrolės priemones;

Nedeklaruojamas darbas

| 28. | ragina nacionalines darbo inspekciją vykdančias institucijas ir kitas atitinkamas institucijas parengti kovos su nedeklaruojamu darbu veiksmų planus, kurie apimtų visas su darbu pagal darbo sutartį ir savarankišku darbu susijusio piktnaudžiavimo formas; pabrėžia, kad tinkamai nesprendžiant nedeklaruojamo darbo problemos kyla pavojus, jog ES nepavyks pasiekti savo tikslų užimtumo srityje: daugiau ir geresnių darbo vietų bei stipresnio ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

28.

ragina nacionalines darbo inspekciją vykdančias institucijas ir kitas atitinkamas institucijas parengti kovos su nedeklaruojamu darbu veiksmų planus, kurie apimtų visas su darbu pagal darbo sutartį ir savarankišku darbu susijusio piktnaudžiavimo formas; pabrėžia, kad tinkamai nesprendžiant nedeklaruojamo darbo problemos kyla pavojus, jog ES nepavyks pasiekti savo tikslų užimtumo srityje: daugiau ir geresnių darbo vietų bei stipresnio ekonomikos augimo;

| 29. | reiškia didelį susirūpinimą dėl itin didelio darbuotojų migrantų, kurie yra nelegalūs migrantai arba neturi leidimo dirbti, pažeidžiamumo, nes kyla rizika, kad jie bus išnaudojami: dirbs nedeklaruojamą žemų standartų, menkai apmokamą darbą ilgas darbo valandas nesaugioje darbo aplinkoje; pabrėžia, kad bet koks darbo inspektorių ir imigracijos institucijų bendradarbiavimas turi apsiriboti piktnaudžiaujančių darbdavių nustatymu ir neturi lemti sankcijų, nukreiptų prieš pačius darbuotojus migrantus arba jų išsiuntimo, nes faktiškai tai pakenktų pastangoms spręsti nedeklaruojamo darbo problemą; |
| --- | --- |

29.

reiškia didelį susirūpinimą dėl itin didelio darbuotojų migrantų, kurie yra nelegalūs migrantai arba neturi leidimo dirbti, pažeidžiamumo, nes kyla rizika, kad jie bus išnaudojami: dirbs nedeklaruojamą žemų standartų, menkai apmokamą darbą ilgas darbo valandas nesaugioje darbo aplinkoje; pabrėžia, kad bet koks darbo inspektorių ir imigracijos institucijų bendradarbiavimas turi apsiriboti piktnaudžiaujančių darbdavių nustatymu ir neturi lemti sankcijų, nukreiptų prieš pačius darbuotojus migrantus arba jų išsiuntimo, nes faktiškai tai pakenktų pastangoms spręsti nedeklaruojamo darbo problemą;

| 30. | mano, kad tais atvejais, kai nacionalinės darbo inspekcijos atsakingos už darbuotojus migrantus ir komandiruotus darbuotojus, į darbo inspektorių mokymo programas turėtų būtų įtraukti konkretūs moduliai, susiję su šiais klausimais, taip pat su nedeklaruojamu darbu ir prekyba žmonėmis, nes šios problemos glaudžiai susiję, taip pat turėtų būti įtraukti kalbos moduliai, kai tinka; |
| --- | --- |

30.

mano, kad tais atvejais, kai nacionalinės darbo inspekcijos atsakingos už darbuotojus migrantus ir komandiruotus darbuotojus, į darbo inspektorių mokymo programas turėtų būtų įtraukti konkretūs moduliai, susiję su šiais klausimais, taip pat su nedeklaruojamu darbu ir prekyba žmonėmis, nes šios problemos glaudžiai susiję, taip pat turėtų būti įtraukti kalbos moduliai, kai tinka;

| 31. | mano, kad sankcijos bus veiksmingos tik tuo atveju, jei darbdaviai, įdarbinę nedeklaruotus darbuotojus, iš to neturės jokios naudos, nes, taip pasielgę, jie rizikuotų prarasti gerokai daugiau nei sąnaudos, kurių jie patirtų įdarbindami registruotus darbuotojus; |
| --- | --- |

31.

mano, kad sankcijos bus veiksmingos tik tuo atveju, jei darbdaviai, įdarbinę nedeklaruotus darbuotojus, iš to neturės jokios naudos, nes, taip pasielgę, jie rizikuotų prarasti gerokai daugiau nei sąnaudos, kurių jie patirtų įdarbindami registruotus darbuotojus;

| 32. | pripažįsta, kad didėja fiktyvaus savarankiško darbo, užsakomųjų paslaugų ir subrangos mastas, dėl to gali padaugėti mažų garantijų darbo vietų ir dar labiau suprastėti ir taip žemas nedeklaruojamų darbuotojų apsaugos lygis; mano, kad generalinių rangovų atsakomybės sistemos galėtų būti veiksminga priemonė siekiant, kad būtų labiau laikomasi darbo standartų per visą gamybos procesą, ir mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę įdiegti tokias sistemas visose valstybėse narėse, drauge pripažįsta, kad darbo inspekcijų atliekamos patikros ir toliau yra ypač svarbios; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad didėja fiktyvaus savarankiško darbo, užsakomųjų paslaugų ir subrangos mastas, dėl to gali padaugėti mažų garantijų darbo vietų ir dar labiau suprastėti ir taip žemas nedeklaruojamų darbuotojų apsaugos lygis; mano, kad generalinių rangovų atsakomybės sistemos galėtų būti veiksminga priemonė siekiant, kad būtų labiau laikomasi darbo standartų per visą gamybos procesą, ir mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę įdiegti tokias sistemas visose valstybėse narėse, drauge pripažįsta, kad darbo inspekcijų atliekamos patikros ir toliau yra ypač svarbios;

Darbo sauga – darbuotojų sveikata ir sauga

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad darbuotojų sveikatos ir saugos nuostatų įgyvendinimas yra problema kalbant apie nedeklaruotą darbą dirbančius darbuotojus; pabrėžia, kad teisė į saugą ir sveikatos apsaugą taikoma kiekvienam darbuotojui arba savarankiškai dirbančiam asmeniui:aliojančių taisyklių; siūlo valstybėms narėms išnagrinėti galimybę kasmet ar bent jau kartą per sutarties galiojimo laiką pasiūlyti nemokamai atlikti konfidencialų visų darbuotojų sveikatos patikrinimą, kad būtų užtikrinta bent pagrindinė jų apsauga; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad darbuotojų sveikatos ir saugos nuostatų įgyvendinimas yra problema kalbant apie nedeklaruotą darbą dirbančius darbuotojus; pabrėžia, kad teisė į saugą ir sveikatos apsaugą taikoma kiekvienam darbuotojui arba savarankiškai dirbančiam asmeniui:aliojančių taisyklių; siūlo valstybėms narėms išnagrinėti galimybę kasmet ar bent jau kartą per sutarties galiojimo laiką pasiūlyti nemokamai atlikti konfidencialų visų darbuotojų sveikatos patikrinimą, kad būtų užtikrinta bent pagrindinė jų apsauga;

| 34. | ragina griežtinti sankcijas įmonėms, kurios nesilaiko savo su pagrindinėmis darbuotojų teisėmis susijusių prievolių, ir mano, kad šios sankcijos turi turėti pakankamą atgrasomą poveikį, kad būtų užtikrinta, jog darbdaviams jokiu būdu nebūtų naudinga apeiti esamų darbo ir sveikatos apsaugos taisyklių; ragina valstybes nares apsvarstyti savo sankcijų nustatymo sistemas, kad baudos dydis būtų proporcingas žalai, taip pat užtikrinti, kad ji viršytų apėjus teisės aktą gautą naudą; |
| --- | --- |

34.

ragina griežtinti sankcijas įmonėms, kurios nesilaiko savo su pagrindinėmis darbuotojų teisėmis susijusių prievolių, ir mano, kad šios sankcijos turi turėti pakankamą atgrasomą poveikį, kad būtų užtikrinta, jog darbdaviams jokiu būdu nebūtų naudinga apeiti esamų darbo ir sveikatos apsaugos taisyklių; ragina valstybes nares apsvarstyti savo sankcijų nustatymo sistemas, kad baudos dydis būtų proporcingas žalai, taip pat užtikrinti, kad ji viršytų apėjus teisės aktą gautą naudą;

| 35. | pažymi, jog strategijoje „Europa 2020“ atkreipiamas dėmesys į tai, kad darbo rinkoje reikia daugiau moterų, ir mano, kad darbo inspektoriai turėtų žinoti apie moterų ir vyrų darbo sąlygas; |
| --- | --- |

35.

pažymi, jog strategijoje „Europa 2020“ atkreipiamas dėmesys į tai, kad darbo rinkoje reikia daugiau moterų, ir mano, kad darbo inspektoriai turėtų žinoti apie moterų ir vyrų darbo sąlygas;

| 36. | ragina, kad šios nuobaudos būtų taikomos ir įmonėms, kurios įtraukia darbuotojus į juoduosius sąrašus dėl jų, kaip profesinių sąjungų arba sveikatos ir saugos atstovų, veiklos; |
| --- | --- |

36.

ragina, kad šios nuobaudos būtų taikomos ir įmonėms, kurios įtraukia darbuotojus į juoduosius sąrašus dėl jų, kaip profesinių sąjungų arba sveikatos ir saugos atstovų, veiklos;

| 37. | ragina remti nacionalines verslo priežiūros institucijas įgyvendinant veiksmingą įmonės lygmens darbo apsaugos sistemą, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad inspekcija būtų labiau nukreipta į konkrečių ir įgyvendinamų sprendimų paiešką, siekiant pašalinti trūkumus darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

37.

ragina remti nacionalines verslo priežiūros institucijas įgyvendinant veiksmingą įmonės lygmens darbo apsaugos sistemą, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad inspekcija būtų labiau nukreipta į konkrečių ir įgyvendinamų sprendimų paiešką, siekiant pašalinti trūkumus darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos srityje;

| 38. | remia naudingą Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto (angl. SLIC) darbą siekiant suartinti nacionalines kultūras; prašo didinti komiteto išteklius ir įgaliojimus; ragina vykdyti tvirtesnį SLIC ir Liuksemburgo patariamojo komiteto bendradarbiavimą; laikosi nuomonės, kad Komisijos Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas turėtų reguliariai gauti naujausią informaciją apie įvykius valstybėse narėse darbo inspekcijos bei darbuotojų saugos ir sveikatos klausimais; |
| --- | --- |

38.

remia naudingą Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto (angl. SLIC) darbą siekiant suartinti nacionalines kultūras; prašo didinti komiteto išteklius ir įgaliojimus; ragina vykdyti tvirtesnį SLIC ir Liuksemburgo patariamojo komiteto bendradarbiavimą; laikosi nuomonės, kad Komisijos Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas turėtų reguliariai gauti naujausią informaciją apie įvykius valstybėse narėse darbo inspekcijos bei darbuotojų saugos ir sveikatos klausimais;

| 39. | laikosi nuomonės, kad į šiuos sveikatos ir saugos aspektus reikėtų atsižvelgti ir būsimoje ES strategijoje dėl darbuotojų saugos ir sveikatos; ragina darbo inspekcijas intensyviau vykdyti tikslingas prevencijos ir švietimo iniciatyvas, kad būtų pagerintas piliečių suvokimas apie sveikatos ir saugos taisykles bei procedūras; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti REACH reglamento įgyvendinimą, ypač pakeisti didžiausią grėsmę keliančias chemines medžiagas; mano, kad suteikiant pirmenybę šioms medžiagoms turėtų būti atsižvelgiama į profesines ligas; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad į šiuos sveikatos ir saugos aspektus reikėtų atsižvelgti ir būsimoje ES strategijoje dėl darbuotojų saugos ir sveikatos; ragina darbo inspekcijas intensyviau vykdyti tikslingas prevencijos ir švietimo iniciatyvas, kad būtų pagerintas piliečių suvokimas apie sveikatos ir saugos taisykles bei procedūras; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti REACH reglamento įgyvendinimą, ypač pakeisti didžiausią grėsmę keliančias chemines medžiagas; mano, kad suteikiant pirmenybę šioms medžiagoms turėtų būti atsižvelgiama į profesines ligas;

II.
     
  Europos lygmens politinės rekomendacijos

Spartesnis ir veiksmingesnis keitimasis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu

| 40. | mano, kad veiksmingas nacionalinių institucijų ir socialinių partnerių bendradarbiavimas yra svarbus veiksnys, padedantis užkirsti kelią socialiniam dempingui ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Europos darbo inspektorių platformą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fonde (EUROFOUND) sukurti Europos darbo inspektorių platformą dėl nedeklaruojamo darbo, kurios kompetencijai (kaip papildoma agentūros užduotis) priklausytų organizuoti platformos darbą ir palengvinti patirties ir geriausios praktikos mainus, teikti naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją, stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir nustatyti bei registruoti fiktyvias įmones ir panašias operacijas; |
| --- | --- |

40.

mano, kad veiksmingas nacionalinių institucijų ir socialinių partnerių bendradarbiavimas yra svarbus veiksnys, padedantis užkirsti kelią socialiniam dempingui ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Europos darbo inspektorių platformą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fonde (EUROFOUND) sukurti Europos darbo inspektorių platformą dėl nedeklaruojamo darbo, kurios kompetencijai (kaip papildoma agentūros užduotis) priklausytų organizuoti platformos darbą ir palengvinti patirties ir geriausios praktikos mainus, teikti naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją, stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir nustatyti bei registruoti fiktyvias įmones ir panašias operacijas;

| 41. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis nacionalinėmis institucijoms, nedarant poveikio subsidiarumo principui, skirti atitinkamų žmogiškųjų išteklių tarpvalstybiniams klausimams, susijusiems su piktnaudžiavimu darbo apsauga ir nedeklaruojamu darbu; jų užduotys, be kita ko, galėtų būti fiktyvių įmonių nustatymas, tarptautinių paslaugų teikėjų kontrolė; taip pat parengti ES lygmens inspekcijoms skirtas tęstinio mokymo programas, pagal kurias būtų sprendžiamos tokios problemos kaip fiktyvus savarankiškas darbas, darbuotojų komandiravimas, naujų apėjimo būdų išaiškinimas ir tarpvalstybinių patikrų organizavimas; taip pat rekomenduoja nacionalinėms inspekcijoms vykdyti atsitiktines bendras tarpvalstybines inspekcijas, ypač arti pasienio zonų esančiose teritorijose; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis nacionalinėmis institucijoms, nedarant poveikio subsidiarumo principui, skirti atitinkamų žmogiškųjų išteklių tarpvalstybiniams klausimams, susijusiems su piktnaudžiavimu darbo apsauga ir nedeklaruojamu darbu; jų užduotys, be kita ko, galėtų būti fiktyvių įmonių nustatymas, tarptautinių paslaugų teikėjų kontrolė; taip pat parengti ES lygmens inspekcijoms skirtas tęstinio mokymo programas, pagal kurias būtų sprendžiamos tokios problemos kaip fiktyvus savarankiškas darbas, darbuotojų komandiravimas, naujų apėjimo būdų išaiškinimas ir tarpvalstybinių patikrų organizavimas; taip pat rekomenduoja nacionalinėms inspekcijoms vykdyti atsitiktines bendras tarpvalstybines inspekcijas, ypač arti pasienio zonų esančiose teritorijose;

| 42. | ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtų naudinga pradėti taikyti ir, jei tinkama, suteikti apsaugotą nuo klastojimo Europos socialinio draudimo kortelę ar kitą ES lygmens elektroninį dokumentą, kuriame būtų galima išsaugoti visus darbo santykiams patikrinti svarbius duomenis, pavyzdžiui, socialinio draudimo statusą ir darbo laiką, ir kuriam būtų taikomos griežtos duomenų apsaugos taisyklės, ypač tvarkant privačius asmeninius duomenis; todėl pabrėžia, kad prieš kuriant tokią kortelę ir jos kūrimo metu svarbu kruopščiai ištirti jos poveikį privatumui; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtų naudinga pradėti taikyti ir, jei tinkama, suteikti apsaugotą nuo klastojimo Europos socialinio draudimo kortelę ar kitą ES lygmens elektroninį dokumentą, kuriame būtų galima išsaugoti visus darbo santykiams patikrinti svarbius duomenis, pavyzdžiui, socialinio draudimo statusą ir darbo laiką, ir kuriam būtų taikomos griežtos duomenų apsaugos taisyklės, ypač tvarkant privačius asmeninius duomenis; todėl pabrėžia, kad prieš kuriant tokią kortelę ir jos kūrimo metu svarbu kruopščiai ištirti jos poveikį privatumui;

| 43. | ragina Komisiją vykdyti bandomąjį projektą, skirtą Europos išankstinio įspėjimo sistemai, kurią taikant siekiama pranešti apie darbo apsaugos pažeidimus ir nedeklaruojamo darbo atvejus, kad valstybės narės galėtų greitai pasikeisti informacija; šią sistemą turėtų papildyti juodasis sąrašas, kad būtų galima veiksmingiau užkirsti kelią darbo apsaugos taisyklių pažeidimams pačioje jų užuomazgoje; nurodo, kad ši išankstinio įspėjimo sistema galėtų būti sukurta pagal esamą vartotojų apsaugai skirtą Europos išankstinio perspėjimo sistemą (RAPEX); pabrėžia būtinybę tiksliai dokumentuoti pažeidimus sistemingai registruojant inspekcijos rezultatus, kad būtų galima imtis tikslingų priemonių piktnaudžiavimo atvejais; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją vykdyti bandomąjį projektą, skirtą Europos išankstinio įspėjimo sistemai, kurią taikant siekiama pranešti apie darbo apsaugos pažeidimus ir nedeklaruojamo darbo atvejus, kad valstybės narės galėtų greitai pasikeisti informacija; šią sistemą turėtų papildyti juodasis sąrašas, kad būtų galima veiksmingiau užkirsti kelią darbo apsaugos taisyklių pažeidimams pačioje jų užuomazgoje; nurodo, kad ši išankstinio įspėjimo sistema galėtų būti sukurta pagal esamą vartotojų apsaugai skirtą Europos išankstinio perspėjimo sistemą (RAPEX); pabrėžia būtinybę tiksliai dokumentuoti pažeidimus sistemingai registruojant inspekcijos rezultatus, kad būtų galima imtis tikslingų priemonių piktnaudžiavimo atvejais;

| 44. | mano, kad stipresnis valstybių narių bendradarbiavimas ir dalijimasis informacija kovojant su nedeklaruojamu darbu gali sukurti didelę Europos pridėtinę vertę; pabrėžia, kad tai būtų naudinga parama ES teisinėms iniciatyvoms nedeklaruojamo darbo klausimu, taip būtų skatinama keistis geriausia praktika ir gerinti įvairių šalių darbo inspekcijų koordinavimą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad stipresnis valstybių narių bendradarbiavimas ir dalijimasis informacija kovojant su nedeklaruojamu darbu gali sukurti didelę Europos pridėtinę vertę; pabrėžia, kad tai būtų naudinga parama ES teisinėms iniciatyvoms nedeklaruojamo darbo klausimu, taip būtų skatinama keistis geriausia praktika ir gerinti įvairių šalių darbo inspekcijų koordinavimą;

| 45. | pabrėžia, kad nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų teisė vykdyti inspekciją užsienio įmonėse tam tikrais tarpvalstybiniais atvejais buvo labai apribotos ir kad tai kelia pavojų darbuotojų apsaugai ir vienodoms sąlygoms; ragina, kad darbuotojų komandiravimo pažymos, pvz., A1 pažymos, nebūtų teikiamos atgaline data ir kad jos būtų registruojamos elektroniniame ES lygmens registre, kuris turėtų papildyti esamus nacionalinius registrus ir būtų prieinamas institucijoms visoje ES, kad nacionaliniu lygmeniu būtų galima vykdyti komandiruotų darbuotojų darbo santykių kontrolę įvairiomis kalbomis; teigia, kad šiuo požiūriu svarbus veiksmingesnis tarpvalstybinis įvairių kompetentingų institucijų keitimasis informacija; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad darbo inspekcijos galėtų visapusiškai naudotis savo teise vykdyti tarpvalstybines nediskriminuojančias ir nepriklausomas inspekcijas, neatsižvelgiant į įmonės įsisteigimo vietą; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad nacionalinių darbo inspekciją vykdančių institucijų teisė vykdyti inspekciją užsienio įmonėse tam tikrais tarpvalstybiniais atvejais buvo labai apribotos ir kad tai kelia pavojų darbuotojų apsaugai ir vienodoms sąlygoms; ragina, kad darbuotojų komandiravimo pažymos, pvz., A1 pažymos, nebūtų teikiamos atgaline data ir kad jos būtų registruojamos elektroniniame ES lygmens registre, kuris turėtų papildyti esamus nacionalinius registrus ir būtų prieinamas institucijoms visoje ES, kad nacionaliniu lygmeniu būtų galima vykdyti komandiruotų darbuotojų darbo santykių kontrolę įvairiomis kalbomis; teigia, kad šiuo požiūriu svarbus veiksmingesnis tarpvalstybinis įvairių kompetentingų institucijų keitimasis informacija; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad darbo inspekcijos galėtų visapusiškai naudotis savo teise vykdyti tarpvalstybines nediskriminuojančias ir nepriklausomas inspekcijas, neatsižvelgiant į įmonės įsisteigimo vietą;

| 46. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į direktyvą dėl direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo vykdymo, dokumentai, nesvarbu, kokio jie ilgio, turi būti išversti, jeigu to prašo inspekcija; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į direktyvą dėl direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo vykdymo, dokumentai, nesvarbu, kokio jie ilgio, turi būti išversti, jeigu to prašo inspekcija;

Naujos ES lygmens teisės aktų iniciatyvos

| 47. | pabrėžia, kad esamose socialinių reikalų ir užimtumo srities direktyvose nepakankamai pabrėžiamas geresnio darbo inspekcijos vykdymo ir jos reikšmės aspektas; mano, kad būtina išsamiai persvarstyti ir prireikus pataisyti esamas direktyvas ir kad pagal Europos darbo teisę reikia geriau spręsti vykdymo užtikrinimo klausimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad su tam tikromis darbuotojų grupėmis susijusiose direktyvose Komisija pasiūlė minimalius inspekcijos standartus; pabrėžia, kad sprendžiant su socialiniais reikalais ir užimtumu susijusius klausimus būtina atsižvelgti į darbo inspekcijos ir socialinių partnerių vaidmenį taip, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad esamose socialinių reikalų ir užimtumo srities direktyvose nepakankamai pabrėžiamas geresnio darbo inspekcijos vykdymo ir jos reikšmės aspektas; mano, kad būtina išsamiai persvarstyti ir prireikus pataisyti esamas direktyvas ir kad pagal Europos darbo teisę reikia geriau spręsti vykdymo užtikrinimo klausimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad su tam tikromis darbuotojų grupėmis susijusiose direktyvose Komisija pasiūlė minimalius inspekcijos standartus; pabrėžia, kad sprendžiant su socialiniais reikalais ir užimtumu susijusius klausimus būtina atsižvelgti į darbo inspekcijos ir socialinių partnerių vaidmenį taip, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga;

| 48. | ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įmones savanoriškai taikyti aukštesnius darbo standartus, t. y. sukurti nemokamų socialinių ženklų, pripažįstamų nacionaliniu ar ES lygmeniu, sistemą; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įmones savanoriškai taikyti aukštesnius darbo standartus, t. y. sukurti nemokamų socialinių ženklų, pripažįstamų nacionaliniu ar ES lygmeniu, sistemą;

| 49. | nurodo, kad kai kuriose valstybėse narėse yra jaunesnių kaip 14 metų vaikų, kurie jau dirba; mano, kad būtina stiprinti darbo inspektorių vaidmenį ir dažniau rengti kampanijas, nukreiptas prieš vaikų darbą; ragina Komisiją ES lygmeniu rengti konkrečias kontrolės ir stebėjimo kampanijas didžiausią dėmesį skiriant jaunimo, ypač jaunų migrantų, darbo sąlygoms; |
| --- | --- |

49.

nurodo, kad kai kuriose valstybėse narėse yra jaunesnių kaip 14 metų vaikų, kurie jau dirba; mano, kad būtina stiprinti darbo inspektorių vaidmenį ir dažniau rengti kampanijas, nukreiptas prieš vaikų darbą; ragina Komisiją ES lygmeniu rengti konkrečias kontrolės ir stebėjimo kampanijas didžiausią dėmesį skiriant jaunimo, ypač jaunų migrantų, darbo sąlygoms;

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi darbuotojai galėtų naudotis tokiomis procesinėmis teisėmis ir vykdymo užtikrinimo teisėmis, kokios yra pateiktos pasiūlyme dėl direktyvos dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi darbuotojai galėtų naudotis tokiomis procesinėmis teisėmis ir vykdymo užtikrinimo teisėmis, kokios yra pateiktos pasiūlyme dėl direktyvos dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis;

| 51. | mano, kad kalbant apie darbuotojų judėjimą svarbu, jog nacionalinės darbo inspekciją vykdančios institucijos ir, kai taikoma, darbuotojų organizacijos inspekciją galėtų vykdyti kiekvienu atveju, kai mano, kad to reikia; pažymi, kad valstybės narės privalo užtikrinti, jog jų teritorijoje būtų atliekamos veiksmingos patikros ir taikomi stebėjimo mechanizmai, kad būtų galima kontroliuoti ir stebėti, kaip laikomasi atitinkamose direktyvose nustatytų nuostatų ir taisyklių; |
| --- | --- |

51.

mano, kad kalbant apie darbuotojų judėjimą svarbu, jog nacionalinės darbo inspekciją vykdančios institucijos ir, kai taikoma, darbuotojų organizacijos inspekciją galėtų vykdyti kiekvienu atveju, kai mano, kad to reikia; pažymi, kad valstybės narės privalo užtikrinti, jog jų teritorijoje būtų atliekamos veiksmingos patikros ir taikomi stebėjimo mechanizmai, kad būtų galima kontroliuoti ir stebėti, kaip laikomasi atitinkamose direktyvose nustatytų nuostatų ir taisyklių;

| 52. | ragina Komisiją sukurti ir pateikti valstybėms narėms gaires dėl geriausios praktikos ir palengvinti jų bendradarbiavimą ir informacijos mainus, kad jos galėtų veiksmingiau tikrinti ir kontroliuoti laikinojo įdarbinimo įmonių veiklą; ragina valstybes nares padidinti plačios įdarbinimo įmonių kontrolės galimybes ir apsvarstyti priemones, kuriomis įdarbinimo įmonėms galėtų būti taikoma prievolė sertifikuotis ir teikti ataskaitas; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją sukurti ir pateikti valstybėms narėms gaires dėl geriausios praktikos ir palengvinti jų bendradarbiavimą ir informacijos mainus, kad jos galėtų veiksmingiau tikrinti ir kontroliuoti laikinojo įdarbinimo įmonių veiklą; ragina valstybes nares padidinti plačios įdarbinimo įmonių kontrolės galimybes ir apsvarstyti priemones, kuriomis įdarbinimo įmonėms galėtų būti taikoma prievolė sertifikuotis ir teikti ataskaitas;

| 53. | ragina Komisiją nedarant poveikio subsidiarumo principui pateikti pasiūlymą dėl žaliosios knygos, kurioje būtų remiamas darbo inspektorių vaidmuo ir nustatyti ES darbo inspekcijos standartai bei vienodi mokymo reikalavimai šioje srityje, drauge turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių darbo rinkų skirtumus; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją nedarant poveikio subsidiarumo principui pateikti pasiūlymą dėl žaliosios knygos, kurioje būtų remiamas darbo inspektorių vaidmuo ir nustatyti ES darbo inspekcijos standartai bei vienodi mokymo reikalavimai šioje srityje, drauge turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių darbo rinkų skirtumus;

| 54. | ragina Komisiją nustatyti būdus, kaip geriau spręsti socialinio dempingo atvejus ES ir pasiūlyti atitinkamas priemones; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją nustatyti būdus, kaip geriau spręsti socialinio dempingo atvejus ES ir pasiūlyti atitinkamas priemones;

o

o o

| 55. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

55.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 354, 2008 12 31, p. 70.

(2)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(3)  OL L 299, 2003 11 18, p. 9.

(4)  OL C 125, 1999 5 6, p. 1.

(5)  OL L 277, 1999 10 28, p. 34.

(6)  OL L 168, 2009 6 30, p. 24.

(7)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 102.

(8)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 1.

(9)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(10)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 401.

(11)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 452.

(12)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 176.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0230.

(14)  OL C 5, 1996 1 10, p. 1.

(15)  OL C 304, 1996 10 14, p. 1.

(16)  Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA).

(17)  EU-OSHA tyrimas „Esener“, 2009 m.

(18)  http://www.ksz.fgov.be/en/international/page/content/websites/international/aboutcbss.html.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/41

---

P7_TA(2014)0013

Finansinis darbuotojų dalyvavimas dalijantis įmonių pajamomis

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinio darbuotojų dalyvavimo dalijantis įmonių pajamomis (2013/2127(INI))

(2016/C 482/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios darbuotojų finansinio dalyvavimo skatinimo sąlygos“ (COM(2002)0364) ir į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios darbuotojų finansinio dalyvavimo skatinimo sąlygos“ (COM(2002)0364) ir į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo Europoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo Europoje (2),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Darbuotojų finansinis dalyvavimas dalijantis įmonės pajamomis“ (3), kurį paprašė atlikti Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir kuris paskelbtas 2012 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Darbuotojų finansinis dalyvavimas dalijantis įmonės pajamomis“ (3), kurį paprašė atlikti Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir kuris paskelbtas 2012 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą IV PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais Europos Sąjungos valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse lyginamoji analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą IV PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais Europos Sąjungos valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse lyginamoji analizė“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą III PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas Europos Sąjungos naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą III PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas Europos Sąjungos naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse“,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. sausio 8 d. Komisijos II PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais (įskaitant akcinio kapitalo dalį) skatinimas valstybėse narėse“ (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. sausio 8 d. Komisijos II PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais (įskaitant akcinio kapitalo dalį) skatinimas valstybėse narėse“ (COM(1996)0697),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. kovo mėn. Komisijos ir Europos universitetinio instituto paskelbtą I PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. kovo mėn. Komisijos ir Europos universitetinio instituto paskelbtą I PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos bandomąjį projektą „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos bandomąjį projektą „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 18 d. aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo tarptautinėse įmonėse didinimo tarptautinių kliūčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 18 d. aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo tarptautinėse įmonėse didinimo tarptautinių kliūčių,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas. Sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas. Sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0465/2013),

| A. | kadangi darbuotojų finansinio dalyvavimo (DFD) sistemos gali duoti tiesioginę finansinę naudą, didesnę ir platesnę, nei duoda sutarta pagrindinė atlyginimo struktūra:






  — | dalijantis nuosavybe, kuri suteikia darbuotojams teisę naudotis sėkmingo įmonės veikimo nauda, tačiau sykiu dalijamasi atsakomybe už riziką, susijusią su strateginiais sprendimais, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi darbuotojų finansinio dalyvavimo (DFD) sistemos gali duoti tiesioginę finansinę naudą, didesnę ir platesnę, nei duoda sutarta pagrindinė atlyginimo struktūra:

—

dalijantis nuosavybe, kuri suteikia darbuotojams teisę naudotis sėkmingo įmonės veikimo nauda, tačiau sykiu dalijamasi atsakomybe už riziką, susijusią su strateginiais sprendimais,

| — | dalijantis pelnu (grynaisiais pinigais, akcijomis ar išmokomis), nes tai gali atlyginti už sėkmę ar išskirtinius veiklos rezultatus, papildyti darbuotojų pajamas ir didinti jų perkamąją galią, ir sykiu gali turėti tiesioginį ekonominį papildomą poveikį vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

—

dalijantis pelnu (grynaisiais pinigais, akcijomis ar išmokomis), nes tai gali atlyginti už sėkmę ar išskirtinius veiklos rezultatus, papildyti darbuotojų pajamas ir didinti jų perkamąją galią, ir sykiu gali turėti tiesioginį ekonominį papildomą poveikį vietos ekonomikai;

| B. | kadangi tuo metu, kai darbdavį paveikia krizė, darbuotojai susiduria su dviguba rizika: pirma, rizika netekti darbo ir pajamų ir, antra, rizika netekti į įmonę investuoto kapitalo; |
| --- | --- |

B.

kadangi tuo metu, kai darbdavį paveikia krizė, darbuotojai susiduria su dviguba rizika: pirma, rizika netekti darbo ir pajamų ir, antra, rizika netekti į įmonę investuoto kapitalo;

| C. | kadangi įmonės gali rinktis iš trijų pagrindinių DFD modelių: dalijimosi pelnu (grindžiamu grynaisiais pinigais, atidėjimu arba akcijomis), individualia darbuotojų akcijų nuosavybe (darbuotojų akcijomis arba akcijų opcionais) ir darbuotojų akcijų nuosavybės planais (DANP); kadangi DFD gali būti įgyvendinamas akcijomis arba grynaisiais pinigais; |
| --- | --- |

C.

kadangi įmonės gali rinktis iš trijų pagrindinių DFD modelių: dalijimosi pelnu (grindžiamu grynaisiais pinigais, atidėjimu arba akcijomis), individualia darbuotojų akcijų nuosavybe (darbuotojų akcijomis arba akcijų opcionais) ir darbuotojų akcijų nuosavybės planais (DANP); kadangi DFD gali būti įgyvendinamas akcijomis arba grynaisiais pinigais;

| D. | kadangi tinkamiausią DFD modelį dažniausiai lems įmonės dydis ir statusas, ypač tai, ar įmonė yra biržinė ar nebiržinė; |
| --- | --- |

D.

kadangi tinkamiausią DFD modelį dažniausiai lems įmonės dydis ir statusas, ypač tai, ar įmonė yra biržinė ar nebiržinė;

| E. | kadangi DFD, visų pirma taikant DANP ar dalinės nuosavybės modelį, gali būti poveikio švelninimo priemonė, kurią taikant premijas arba kitų rūšių papildomą užmokestį ar atlyginimą pagal patikėjimo teisę galėtų valdyti tretieji subjektai, investavimo rizika būtų paskirstoma pagrindiniams įmonės akcininkams ir užtikrinama, kad darbuotojai turėtų sukauptų akcijų paketą; |
| --- | --- |

E.

kadangi DFD, visų pirma taikant DANP ar dalinės nuosavybės modelį, gali būti poveikio švelninimo priemonė, kurią taikant premijas arba kitų rūšių papildomą užmokestį ar atlyginimą pagal patikėjimo teisę galėtų valdyti tretieji subjektai, investavimo rizika būtų paskirstoma pagrindiniams įmonės akcininkams ir užtikrinama, kad darbuotojai turėtų sukauptų akcijų paketą;

| F. | kadangi finansinis darbuotojų dalyvavimas įmonėje, kurioje jie dirba, kelia tam tikrą galimą riziką darbuotojams; kadangi finansiniu dalyvavimu neturėtų būti naudojamasi siekiant išvengti darbo teisės aktų laikymosi arba kaip priemone mažinti įgytas socialines ir darbo teises ar taikyti spaudimą siekiant didinti darbo rinkos lankstumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi finansinis darbuotojų dalyvavimas įmonėje, kurioje jie dirba, kelia tam tikrą galimą riziką darbuotojams; kadangi finansiniu dalyvavimu neturėtų būti naudojamasi siekiant išvengti darbo teisės aktų laikymosi arba kaip priemone mažinti įgytas socialines ir darbo teises ar taikyti spaudimą siekiant didinti darbo rinkos lankstumą;

| G. | kadangi tuo atveju, kai darbuotojai iš įmonės savininkų gauna pirmumo teisę išpirkti įmonę ir taip gali perimti finansinių sunkumų patiriančias įmones, jie gali siekti išsaugoti savo darbo vietas ir tokia procedūra gali sumažinti netikrumą dėl nuolatinio savo užimtumo, kuris kyla, kai atsiranda išpirkimo galimybė kitoms įmonėms; kadangi darbuotojų nuosavybė gali padėti išspręsti įmonių perėmimo problemas, nes įmonė, kai jos perimti neįmanoma, dažnai likviduojama arba parduodama galimo racionalizavimo ar uždarymo sumetimais; kadangi užtikrinant tvarios komercinės veiklos tęstinumą ši procedūra pirmiausia gali būti naudinga MVĮ ir labai mažoms įmonėms; kadangi įgyti šiuos pranašumus galima tik tuo atveju, jei dalyvauja darbuotojai; |
| --- | --- |

G.

kadangi tuo atveju, kai darbuotojai iš įmonės savininkų gauna pirmumo teisę išpirkti įmonę ir taip gali perimti finansinių sunkumų patiriančias įmones, jie gali siekti išsaugoti savo darbo vietas ir tokia procedūra gali sumažinti netikrumą dėl nuolatinio savo užimtumo, kuris kyla, kai atsiranda išpirkimo galimybė kitoms įmonėms; kadangi darbuotojų nuosavybė gali padėti išspręsti įmonių perėmimo problemas, nes įmonė, kai jos perimti neįmanoma, dažnai likviduojama arba parduodama galimo racionalizavimo ar uždarymo sumetimais; kadangi užtikrinant tvarios komercinės veiklos tęstinumą ši procedūra pirmiausia gali būti naudinga MVĮ ir labai mažoms įmonėms; kadangi įgyti šiuos pranašumus galima tik tuo atveju, jei dalyvauja darbuotojai;

| H. | kadangi DANP yra veiksmingo modelio, pagal kurį nebiržinę įmonę išperka darbuotojai, pavyzdys, kai akcijoms įsigyti darbuotojų vardu naudojamasi tarpininkavimo subjektu; kadangi darbuotojams nekyla papildoma rizika, nes įsigijimas finansuojamas prie darbuotojų darbo užmokesčio pridedama pelno dalimi arba pelno dalimis grąžinama paskola; |
| --- | --- |

H.

kadangi DANP yra veiksmingo modelio, pagal kurį nebiržinę įmonę išperka darbuotojai, pavyzdys, kai akcijoms įsigyti darbuotojų vardu naudojamasi tarpininkavimo subjektu; kadangi darbuotojams nekyla papildoma rizika, nes įsigijimas finansuojamas prie darbuotojų darbo užmokesčio pridedama pelno dalimi arba pelno dalimis grąžinama paskola;

| I. | kadangi ispaniška koncepcija „Sociedades Laborales“ (liet. darbo asociacijos) yra geriausios DFD sistemos patirties labai mažose įmonėse pavyzdys; kadangi ji taip pat sudaro sąlygas bedarbiams pasirinkti ir gauti bedarbio pašalpas vienkartinės išmokos forma, kad būtų galima kurti naują įmonę ar rekapitalizuoti jau esančią; |
| --- | --- |

I.

kadangi ispaniška koncepcija „Sociedades Laborales“ (liet. darbo asociacijos) yra geriausios DFD sistemos patirties labai mažose įmonėse pavyzdys; kadangi ji taip pat sudaro sąlygas bedarbiams pasirinkti ir gauti bedarbio pašalpas vienkartinės išmokos forma, kad būtų galima kurti naują įmonę ar rekapitalizuoti jau esančią;

| J. | kadangi DFD mažina vadovų priimamų strateginių sprendimų trumparegiškumą, skatina jų tvarumą ir ilgalaikiškumą ir gali padidinti darbuotojų susidomėjimą ilgalaikiais įsipareigojimais ir novatoriškų gamybos procesų sprendimų siekimu; kadangi taip DFD gali užtikrinti stabilumą, vystymąsi ir augimą, sykiu mažindamas pernelyg didelės plėtros, dėl kurio prarandamos darbo vietos, riziką; mano, kad šį poveikį gali sustiprinti stabilios ir veikiančios darbuotojų dalyvavimo institucijos; |
| --- | --- |

J.

kadangi DFD mažina vadovų priimamų strateginių sprendimų trumparegiškumą, skatina jų tvarumą ir ilgalaikiškumą ir gali padidinti darbuotojų susidomėjimą ilgalaikiais įsipareigojimais ir novatoriškų gamybos procesų sprendimų siekimu; kadangi taip DFD gali užtikrinti stabilumą, vystymąsi ir augimą, sykiu mažindamas pernelyg didelės plėtros, dėl kurio prarandamos darbo vietos, riziką; mano, kad šį poveikį gali sustiprinti stabilios ir veikiančios darbuotojų dalyvavimo institucijos;

| K. | kadangi finansinio dalyvavimo sistemos skatina investuoti į mokymą, nes jos didina tikimybę, kad įmonės išlaikys kvalifikuotus darbuotojus ilgą laiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi finansinio dalyvavimo sistemos skatina investuoti į mokymą, nes jos didina tikimybę, kad įmonės išlaikys kvalifikuotus darbuotojus ilgą laiką;

| L. | kadangi darbuotojų finansinis dalyvavimas įmonei dalijantis pajamomis ir, kai tikslinga, asocijuotas darbuotojų dalyvavimas sprendimų priėmime gali padėti gerinti darbuotojų pasitenkinimą darbu ir bendrus darbo rezultatus bei motyvaciją; kadangi jis tai pat gali paskatinti darbuotojų nuosavybės jausmo susiformavimą ir geresnį savo įmonės supratimą, taip pat padidinti darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pagarbą; |
| --- | --- |

L.

kadangi darbuotojų finansinis dalyvavimas įmonei dalijantis pajamomis ir, kai tikslinga, asocijuotas darbuotojų dalyvavimas sprendimų priėmime gali padėti gerinti darbuotojų pasitenkinimą darbu ir bendrus darbo rezultatus bei motyvaciją; kadangi jis tai pat gali paskatinti darbuotojų nuosavybės jausmo susiformavimą ir geresnį savo įmonės supratimą, taip pat padidinti darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pagarbą;

| M. | kadangi skatinant darbuotojų nuosavybės ir atsakomybės jausmo formavimąsi darbuotojai labiau jaučiasi įtraukti ir didėja tikimybė, kad jų darbdaviai labiau domėsis jų klausimais ir supras jų rūpesčius, požiūrį ir sumanymus; |
| --- | --- |

M.

kadangi skatinant darbuotojų nuosavybės ir atsakomybės jausmo formavimąsi darbuotojai labiau jaučiasi įtraukti ir didėja tikimybė, kad jų darbdaviai labiau domėsis jų klausimais ir supras jų rūpesčius, požiūrį ir sumanymus;

| N. | kadangi DFD sistemų įgyvendinimas gali padėti didinti našumą, gerinti veiklos rezultatus, suderinti darbuotojų ir akcininkų interesus ir pritraukti bei išlaikyti pagrindinius darbuotojus; |
| --- | --- |

N.

kadangi DFD sistemų įgyvendinimas gali padėti didinti našumą, gerinti veiklos rezultatus, suderinti darbuotojų ir akcininkų interesus ir pritraukti bei išlaikyti pagrindinius darbuotojus;

| O. | kadangi darbuotojų dalyvavimas valdyme suteikiant jiems balsavimo teisę, teisę stebėti arba kitomis valdymo priemonėmis gali pagerinti informacijos srautų valdymą ir padėti darbuotojams geriau suprasti padėtį, kai įmonė susiduria su sunkumais, taip pat sudaryti daugiau galimybių gauti apdovanojimus, kai įmonei sekasi gerai; |
| --- | --- |

O.

kadangi darbuotojų dalyvavimas valdyme suteikiant jiems balsavimo teisę, teisę stebėti arba kitomis valdymo priemonėmis gali pagerinti informacijos srautų valdymą ir padėti darbuotojams geriau suprasti padėtį, kai įmonė susiduria su sunkumais, taip pat sudaryti daugiau galimybių gauti apdovanojimus, kai įmonei sekasi gerai;

| P. | kadangi DFD modeliuose, pagal kuriuos naudojamasi tarpininkavimo subjektu, šis subjektas darbuotojų vardu gali naudotis balsavimo teisėmis ar kitomis valdymo priemonėmis, kuriomis sudaromos sąlygos kolektyviniam atstovavimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi DFD modeliuose, pagal kuriuos naudojamasi tarpininkavimo subjektu, šis subjektas darbuotojų vardu gali naudotis balsavimo teisėmis ar kitomis valdymo priemonėmis, kuriomis sudaromos sąlygos kolektyviniam atstovavimui;

| Q. | kadangi DFD sistemos gali būti svarbios papildomai įtraukiant darbuotojus į informavimo, konsultavimo ir sprendimų priėmimo procesus restruktūrizuojant įmonę; |
| --- | --- |

Q.

kadangi DFD sistemos gali būti svarbios papildomai įtraukiant darbuotojus į informavimo, konsultavimo ir sprendimų priėmimo procesus restruktūrizuojant įmonę;

| R. | kadangi DFD daro poveikį nacionalinės apmokestinimo taisyklės ir kadangi nederėtų rengti visa apimančio visiems vienodo ES lygmens DFD modelio; kadangi dėl DFD turi nuodugniai spręsti pati įmonė ir jos darbuotojai, tinkamai atsižvelgdami į platesnę nacionalinę ir sektoriaus padėtį; kadangi pagrindinių gairių rinkinys galėtų padėti užtikrinti visuomenės pasitikėjimą ir padėti pasiekti DFD tikslus; |
| --- | --- |

R.

kadangi DFD daro poveikį nacionalinės apmokestinimo taisyklės ir kadangi nederėtų rengti visa apimančio visiems vienodo ES lygmens DFD modelio; kadangi dėl DFD turi nuodugniai spręsti pati įmonė ir jos darbuotojai, tinkamai atsižvelgdami į platesnę nacionalinę ir sektoriaus padėtį; kadangi pagrindinių gairių rinkinys galėtų padėti užtikrinti visuomenės pasitikėjimą ir padėti pasiekti DFD tikslus;

| S. | kadangi DFD gali netikti visoms įmonėms ar darbuotojams, todėl prieš taikant tokią sistemą reikėtų labai nuodugniai apsvarstyti; |
| --- | --- |

S.

kadangi DFD gali netikti visoms įmonėms ar darbuotojams, todėl prieš taikant tokią sistemą reikėtų labai nuodugniai apsvarstyti;

DFD taikymo ES kliūtys

| 1. | ragina valstybes nares atsižvelgti į tarptautines kliūtis, su kuriomis susiduria įmonės, siūlančios sistemas darbuotojams keliose valstybėse narėse, ir darbuotojai, kurių teisė laisvai judėti gali būti pažeista dėl dvigubo apmokestinimo; |
| --- | --- |

1.

ragina valstybes nares atsižvelgti į tarptautines kliūtis, su kuriomis susiduria įmonės, siūlančios sistemas darbuotojams keliose valstybėse narėse, ir darbuotojai, kurių teisė laisvai judėti gali būti pažeista dėl dvigubo apmokestinimo;

| 2. | atkreipia dėmesį į valstybėse narėse taikomas skirtingas privalomo socialinio draudimo įmokas nuo finansinio dalyvavimo pajamų; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į valstybėse narėse taikomas skirtingas privalomo socialinio draudimo įmokas nuo finansinio dalyvavimo pajamų;

| 3. | pabrėžia, kad kai kuriais atvejais gali būti naudinga palaipsniui suvienodinti esamas finansinio dalyvavimo sistemas ir susijusius nacionalinės teisės aktus, siekiant sudaryti sąlygas darbdaviams ateityje siūlyti tokias pačias ar panašias sistemas visose valstybėse narėse, kuriose yra jų darbuotojų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad kai kuriais atvejais gali būti naudinga palaipsniui suvienodinti esamas finansinio dalyvavimo sistemas ir susijusius nacionalinės teisės aktus, siekiant sudaryti sąlygas darbdaviams ateityje siūlyti tokias pačias ar panašias sistemas visose valstybėse narėse, kuriose yra jų darbuotojų;

| 4. | tvirtina, kad informacijos apie esamas finansinio dalyvavimo sistemas trūkumą būtų galima kompensuoti didinant informacijos, pagal kurią galima palyginti, kiekį tarptautiniu lygmeniu, nes taip būtų mažinamos didesnių įmonių ir MVĮ sąnaudos ir jos galėtų siūlyti konkrečius jų poreikius atitinkančias darbuotojų dalyvavimo sistemas; |
| --- | --- |

4.

tvirtina, kad informacijos apie esamas finansinio dalyvavimo sistemas trūkumą būtų galima kompensuoti didinant informacijos, pagal kurią galima palyginti, kiekį tarptautiniu lygmeniu, nes taip būtų mažinamos didesnių įmonių ir MVĮ sąnaudos ir jos galėtų siūlyti konkrečius jų poreikius atitinkančias darbuotojų dalyvavimo sistemas;

| 5. | pabrėžia, kad trūksta nacionalinių teisėkūros priemonių, kuriomis būtų skatinama plėtoti DFD sistemas; šiuo klausimu pažymi, kad ES 15 (6) ir ES 13 (7) valstybių narių dalyvavimo DFD sistemose lygis skiriasi; pripažįsta DFD sistemoms palankių teisėkūros priemonių nustatymo nacionaliniu lygmeniu ir tokiose sistemose dalyvaujančių darbuotojų skaičiaus sąsają (8); |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad trūksta nacionalinių teisėkūros priemonių, kuriomis būtų skatinama plėtoti DFD sistemas; šiuo klausimu pažymi, kad ES 15 (6) ir ES 13 (7) valstybių narių dalyvavimo DFD sistemose lygis skiriasi; pripažįsta DFD sistemoms palankių teisėkūros priemonių nustatymo nacionaliniu lygmeniu ir tokiose sistemose dalyvaujančių darbuotojų skaičiaus sąsają (8);

Apmokestinimo klausimai

| 6. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo ir diskriminacijos, darbuotojų nuosavybės nacionalinės sistemos turėtų būti dar skaidresnės, ypač skaičiuojant faktinį mokesčių tarifą visose 28 ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo ir diskriminacijos, darbuotojų nuosavybės nacionalinės sistemos turėtų būti dar skaidresnės, ypač skaičiuojant faktinį mokesčių tarifą visose 28 ES valstybėse narėse;

| 7. | pažymi, kad darbuotojų nuosavybės Europos modelio sistema neturėtų būti viršesnė už nacionalines apmokestinimo taisykles; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad darbuotojų nuosavybės Europos modelio sistema neturėtų būti viršesnė už nacionalines apmokestinimo taisykles;

| 8. | ragina valstybes nares populiarinant darbuotojų nuosavybės sistemas taikyti mokesčių lengvatas, laikantis geriausios praktikos principų; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares populiarinant darbuotojų nuosavybės sistemas taikyti mokesčių lengvatas, laikantis geriausios praktikos principų;

| 9. | pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse tiksliai suformavus mokestines paskatas būtų galima padidinti darbuotojų finansinę nuosavybę ir netgi padidinti ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse tiksliai suformavus mokestines paskatas būtų galima padidinti darbuotojų finansinę nuosavybę ir netgi padidinti ekonomikos augimą;

| 10. | todėl mano, kad Komisija turėtų pateikti DFD apmokestinimo gaires; |
| --- | --- |

10.

todėl mano, kad Komisija turėtų pateikti DFD apmokestinimo gaires;

Rekomendacijos

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į konkrečią MVĮ ir labai mažų įmonių padėtį, apsvarstyti tinkamas priemones, kuriomis įmonės būtų skatinamos savanoriškai plėtoti ir siūlyti DFD sistemas, kuriose nediskriminuojami galėtų dalyvauti visi darbuotojai; ragina valstybes nares labiau dalytis geriausia šios srities patirtimi; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į konkrečią MVĮ ir labai mažų įmonių padėtį, apsvarstyti tinkamas priemones, kuriomis įmonės būtų skatinamos savanoriškai plėtoti ir siūlyti DFD sistemas, kuriose nediskriminuojami galėtų dalyvauti visi darbuotojai; ragina valstybes nares labiau dalytis geriausia šios srities patirtimi;

| 12. | mano, kad darbuotojų finansinis dalyvavimas (DFD) taip pat gali būti darbuotojams teikiamų premijų formos, kai darbuotojams teikiamos akcijos arba specialios obligacijos, priklausomai nuo naudojamo finansinio produkto ir atitinkamos įmonės tipo; |
| --- | --- |

12.

mano, kad darbuotojų finansinis dalyvavimas (DFD) taip pat gali būti darbuotojams teikiamų premijų formos, kai darbuotojams teikiamos akcijos arba specialios obligacijos, priklausomai nuo naudojamo finansinio produkto ir atitinkamos įmonės tipo;

| 13. | mano, kad bet kokia priemonė, susijusi su darbuotojų finansiniu dalyvavimu dalijantis įmonės pajamomis, turėtų būti tvari ilguoju laikotarpiu ir grindžiama savanoriško dalyvavimo principais, darbuotojų lygybe ir išsamiu patikrinimu, ypač MVĮ atvejais; pabrėžia, kad nepaisant fakto, jog ES pripažįsta DFD sistemų naudą, ši sritis nepriklauso Sąjungos kompetencijai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad bet kokia priemonė, susijusi su darbuotojų finansiniu dalyvavimu dalijantis įmonės pajamomis, turėtų būti tvari ilguoju laikotarpiu ir grindžiama savanoriško dalyvavimo principais, darbuotojų lygybe ir išsamiu patikrinimu, ypač MVĮ atvejais; pabrėžia, kad nepaisant fakto, jog ES pripažįsta DFD sistemų naudą, ši sritis nepriklauso Sąjungos kompetencijai;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, labiau įtraukti socialinius partnerius, darbuotojų nuosavybės organizacijas ir suinteresuotuosius subjektus į politikos formuotojų, darbdavių ir darbuotojų atstovų dialogą atitinkamais lygmenimis ir drauge paisyti socialinių partnerių autonomijos kolektyvinėse derybose, kad į esamus geriausios patirties pavyzdžius būtų atsižvelgiama rengiant nacionalinę politiką, kuria padedama įmonėms įgyvendinti DFD; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, labiau įtraukti socialinius partnerius, darbuotojų nuosavybės organizacijas ir suinteresuotuosius subjektus į politikos formuotojų, darbdavių ir darbuotojų atstovų dialogą atitinkamais lygmenimis ir drauge paisyti socialinių partnerių autonomijos kolektyvinėse derybose, kad į esamus geriausios patirties pavyzdžius būtų atsižvelgiama rengiant nacionalinę politiką, kuria padedama įmonėms įgyvendinti DFD;

| 15. | nekantriai laukia bandomojo projekto rezultatų, ypač virtualiojo DFD centro ir faktinio mokesčio tarifo skaičiuoklės CETREPS sukūrimo; prašo Komisijos siūlyti valstybėms narėms idėjų, susijusių su dalyvavimo mechanizmu turint mintyje šį bandomąjį projektą; |
| --- | --- |

15.

nekantriai laukia bandomojo projekto rezultatų, ypač virtualiojo DFD centro ir faktinio mokesčio tarifo skaičiuoklės CETREPS sukūrimo; prašo Komisijos siūlyti valstybėms narėms idėjų, susijusių su dalyvavimo mechanizmu turint mintyje šį bandomąjį projektą;

| 16. | susidomėjęs atkreipia dėmesį į galimą pasirinktinę 29-ąją sistemą kaip galimą vieną bendrą teisinę sistemą, kuria galėtų naudotis darbdaviai visoje ES ir pagal kurią būtų paisoma valstybių narių kompetencijos fiskalinės ir darbo teisės srityse, nes ji užtikrintų:






  a) | paprastų, elementarių ir bazinių paramos modelių, sukurtų pagal geriausios patirties pavyzdžius visų tipų ir dydžio įmonėms, įvairovę, |
| --- | --- | --- |

16.

susidomėjęs atkreipia dėmesį į galimą pasirinktinę 29-ąją sistemą kaip galimą vieną bendrą teisinę sistemą, kuria galėtų naudotis darbdaviai visoje ES ir pagal kurią būtų paisoma valstybių narių kompetencijos fiskalinės ir darbo teisės srityse, nes ji užtikrintų:

a)

paprastų, elementarių ir bazinių paramos modelių, sukurtų pagal geriausios patirties pavyzdžius visų tipų ir dydžio įmonėms, įvairovę,

| b) | rinka pagrįstą požiūrį, pagal kurį viena sistema naudotųsi tik tos įmonės, kurioms tai atrodytų naudinga, |
| --- | --- |

b)

rinka pagrįstą požiūrį, pagal kurį viena sistema naudotųsi tik tos įmonės, kurioms tai atrodytų naudinga,

| c) | galimybę išlaikyti valstybių narių teisinės kultūros skirtumus, kad drauge galėtų veikti nacionalinės sistemos, |
| --- | --- |

c)

galimybę išlaikyti valstybių narių teisinės kultūros skirtumus, kad drauge galėtų veikti nacionalinės sistemos,

| d) | geresnį skaidrumą ir galimybes gauti informacijos, siekiant sudaryti palankias sąlygas vienodam įgyvendinimui skirtingose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

d)

geresnį skaidrumą ir galimybes gauti informacijos, siekiant sudaryti palankias sąlygas vienodam įgyvendinimui skirtingose valstybėse narėse,

| e) | galimybę prireikus ją taikyti nacionaliniu ir (arba) ES lygmenimis, neapsiribojant vien tarptautinėmis įmonėmis, atsižvelgiant į darbuotojams kylančias mokesčių problemas ir finansinę riziką (9); |
| --- | --- |

e)

galimybę prireikus ją taikyti nacionaliniu ir (arba) ES lygmenimis, neapsiribojant vien tarptautinėmis įmonėmis, atsižvelgiant į darbuotojams kylančias mokesčių problemas ir finansinę riziką (9);

| 17. | mano, kad 29-osios sistemos poveikio vertinimas padėtų įvertinti galimybes sukurti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti trukdymo įmonėms pereiti į tarptautinį lygmenį; |
| --- | --- |

17.

mano, kad 29-osios sistemos poveikio vertinimas padėtų įvertinti galimybes sukurti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti trukdymo įmonėms pereiti į tarptautinį lygmenį;

| 18. | pažymi, kad darbuotojų nuosavybė skatina taip reikalingą socialinę sanglaudą ir yra svarbus įnašas į tvarų įmonių valdymą; tačiau pabrėžia, kad nuosavybės sistemas reikia skatinti atsargiai, kad atlyginimai nebūtų pakeisti pelno dalijimosi sistemomis; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad darbuotojų nuosavybė skatina taip reikalingą socialinę sanglaudą ir yra svarbus įnašas į tvarų įmonių valdymą; tačiau pabrėžia, kad nuosavybės sistemas reikia skatinti atsargiai, kad atlyginimai nebūtų pakeisti pelno dalijimosi sistemomis;

| 19. | todėl ragina Komisiją ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus toliau skatinti taikyti sudėtinį modelį; |
| --- | --- |

19.

todėl ragina Komisiją ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus toliau skatinti taikyti sudėtinį modelį;

| 20. | ragina Komisiją pateikti nepriklausomą tokios 29-osios DFD sistemos poveikio vertinimą ir tikisi, kad informacija apie jį bus įtraukta į Komisijos tarpinę ataskaitą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją pateikti nepriklausomą tokios 29-osios DFD sistemos poveikio vertinimą ir tikisi, kad informacija apie jį bus įtraukta į Komisijos tarpinę ataskaitą;

| 21. | ragina Komisiją, paskelbus nepriklausomą poveikio vertinimą ir bendradarbiaujant su darbuotojų nuosavybės organizacijomis, valstybėmis narėmis ir prireikus su socialiniais partneriais, apsvarstyti galimybę parengti pagrindinių gairių, siekiant sėkmingai įgyvendinti DFD sistemas, rinkinį, į kurį būtų įtraukti šie aspektai:






  a) | orientavimasis į tikslus: įmonės turėtų apibrėžti DFD sistemos tikslus, kad galėtų nustatyti, kuris modelis joms tinkamiausias, ir kuo sėkmingiau siekti pageidaujamų rezultatų; prieš pradedant taikyti DFP sistemas reikėtų pasikonsultuoti ir susitarti su darbuotojais ar jų atstovais; susitarimais dėl DFD negalima pažeisti kolektyvinių sutarčių nuostatų; |
| --- | --- | --- |

21.

ragina Komisiją, paskelbus nepriklausomą poveikio vertinimą ir bendradarbiaujant su darbuotojų nuosavybės organizacijomis, valstybėmis narėmis ir prireikus su socialiniais partneriais, apsvarstyti galimybę parengti pagrindinių gairių, siekiant sėkmingai įgyvendinti DFD sistemas, rinkinį, į kurį būtų įtraukti šie aspektai:

a)

orientavimasis į tikslus: įmonės turėtų apibrėžti DFD sistemos tikslus, kad galėtų nustatyti, kuris modelis joms tinkamiausias, ir kuo sėkmingiau siekti pageidaujamų rezultatų; prieš pradedant taikyti DFP sistemas reikėtų pasikonsultuoti ir susitarti su darbuotojais ar jų atstovais; susitarimais dėl DFD negalima pažeisti kolektyvinių sutarčių nuostatų;

| b) | lankstus veikimas ir savanoriškumas: įvairiuose sektoriuose, įvairaus dydžio ir tipo įmonėse ir įvairiose valstybėse narėse DFD veikia skirtingai; todėl sprendimas rengti ir įgyvendinti DFD sistemą turėtų būti priimtas įmonės lygmeniu, atsižvelgiant į esamą nacionalinę teisę, praktiką ir įmonės finansinę padėtį; |
| --- | --- |

b)

lankstus veikimas ir savanoriškumas: įvairiuose sektoriuose, įvairaus dydžio ir tipo įmonėse ir įvairiose valstybėse narėse DFD veikia skirtingai; todėl sprendimas rengti ir įgyvendinti DFD sistemą turėtų būti priimtas įmonės lygmeniu, atsižvelgiant į esamą nacionalinę teisę, praktiką ir įmonės finansinę padėtį;

| c) | sutartinio darbo užmokesčio papildymas: pagal visus DFD modelius turėtų būti nustatomas ne darbuotojo pagrindinio darbo užmokesčio ir sutartinių teisių pakeitimas, bet šių teisių papildymas; |
| --- | --- |

c)

sutartinio darbo užmokesčio papildymas: pagal visus DFD modelius turėtų būti nustatomas ne darbuotojo pagrindinio darbo užmokesčio ir sutartinių teisių pakeitimas, bet šių teisių papildymas;

| d) | savanoriškas darbuotojų dalyvavimas: DFD yra priemonė, pagal kurią darbuotojams siūloma pasirinkti, kaip pasinaudoti glaudesniais finansiniais ryšiais su darbdaviu; galiausiai, siekiant užtikrinti tikrą įtrauktį, galimybę nediskriminuojamai dalyvauti šioje sistemoje ir iš jos pasitraukti turėtų turėti ne tik pavieniai, bet ir visi įmonės darbuotojai, įskaitant ne visą darbo dieną dirbančius darbuotojus; |
| --- | --- |

d)

savanoriškas darbuotojų dalyvavimas: DFD yra priemonė, pagal kurią darbuotojams siūloma pasirinkti, kaip pasinaudoti glaudesniais finansiniais ryšiais su darbdaviu; galiausiai, siekiant užtikrinti tikrą įtrauktį, galimybę nediskriminuojamai dalyvauti šioje sistemoje ir iš jos pasitraukti turėtų turėti ne tik pavieniai, bet ir visi įmonės darbuotojai, įskaitant ne visą darbo dieną dirbančius darbuotojus;

| e) | derybos su socialiniais partneriais: jei pagal nacionalinę praktiką ir tradicijas įmonės lygmeniu įtraukiami socialiniai partneriai, siekiant pritaikyti DFD sistemas prie konkrečių įmonės ir jos darbuotojų sąlygų ir aplinkybių, dėl DFD sistemų kiekvienoje atskiroje vietos įmonėje ar įmonės lygmeniu turėtų derėtis atitinkami socialiniai partneriai; mano, kad taikant šias sistemas darbuotojai neturėtų būti diskriminuojami dėl to, kad priklauso profesinei sąjungai, ar bet kuriuo kitu pagrindu, nurodytu SESV 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

derybos su socialiniais partneriais: jei pagal nacionalinę praktiką ir tradicijas įmonės lygmeniu įtraukiami socialiniai partneriai, siekiant pritaikyti DFD sistemas prie konkrečių įmonės ir jos darbuotojų sąlygų ir aplinkybių, dėl DFD sistemų kiekvienoje atskiroje vietos įmonėje ar įmonės lygmeniu turėtų derėtis atitinkami socialiniai partneriai; mano, kad taikant šias sistemas darbuotojai neturėtų būti diskriminuojami dėl to, kad priklauso profesinei sąjungai, ar bet kuriuo kitu pagrindu, nurodytu SESV 10 straipsnyje;

| f) | aiški informacija: darbuotojams turi būti pateikta aiški informacija apie riziką ir teises, susijusias su pasirinkimu dalyvauti DFD sistemoje, įskaitant bet kokį teisių suteikimo laikotarpį: sprendimas dalyvauti DFD sistemoje turėtų būti grindžiamas informuotu darbuotojo sutikimu, kuris duodamas žinant viską apie teises, prievoles ir susijusią riziką bei mokesčių poveikį prisijungus prie sistemos, taip pat sąlygas, taikomas išeinant iš įmonės arba nutraukiant dalyvavimą sistemoje bet kokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

f)

aiški informacija: darbuotojams turi būti pateikta aiški informacija apie riziką ir teises, susijusias su pasirinkimu dalyvauti DFD sistemoje, įskaitant bet kokį teisių suteikimo laikotarpį: sprendimas dalyvauti DFD sistemoje turėtų būti grindžiamas informuotu darbuotojo sutikimu, kuris duodamas žinant viską apie teises, prievoles ir susijusią riziką bei mokesčių poveikį prisijungus prie sistemos, taip pat sąlygas, taikomas išeinant iš įmonės arba nutraukiant dalyvavimą sistemoje bet kokiomis aplinkybėmis;

| g) | dalyvavimas valdyme: priklausomai nuo sistemos, darbdavys turėtų pakviesti darbuotoją ar darbuotojus tiesiogiai įsitraukti į įmonės valdymą; tokiais atvejais turėtų būti aiškiai ir kartu apibrėžtos teisės ir prievolės; |
| --- | --- |

g)

dalyvavimas valdyme: priklausomai nuo sistemos, darbdavys turėtų pakviesti darbuotoją ar darbuotojus tiesiogiai įsitraukti į įmonės valdymą; tokiais atvejais turėtų būti aiškiai ir kartu apibrėžtos teisės ir prievolės;

| h) | jei susitarta dėl modelio, pagal kurį dalijamasi akcijų nuosavybe, pirmenybė teikiama kolektyvinei akcijų nuosavybei, pvz., valdant pagal patikėjimo teisę; taikant šį modelį akcijas reikėtų paskirstyti taip, kad esami darbo užmokesčio skirtumai nedidėtų; |
| --- | --- |

h)

jei susitarta dėl modelio, pagal kurį dalijamasi akcijų nuosavybe, pirmenybė teikiama kolektyvinei akcijų nuosavybei, pvz., valdant pagal patikėjimo teisę; taikant šį modelį akcijas reikėtų paskirstyti taip, kad esami darbo užmokesčio skirtumai nedidėtų;

| i) | būtina draudimu apsaugoti darbuotojų finansinio dalyvavimo akcijas nuo įmonės nemokumo; |
| --- | --- |

i)

būtina draudimu apsaugoti darbuotojų finansinio dalyvavimo akcijas nuo įmonės nemokumo;

| j) | tariantis dėl DFD sistemų visuomet reikėtų atsižvelgti į poveikį lyčių lygybei; |
| --- | --- |

j)

tariantis dėl DFD sistemų visuomet reikėtų atsižvelgti į poveikį lyčių lygybei;

| k) | skaidrumas: atitinkami darbuotojai turėtų visada turėti galimybę susipažinti su informacija apie atitinkamos įmonės ekonominę padėtį, taip pat su informacija apie susijusią riziką; |
| --- | --- |

k)

skaidrumas: atitinkami darbuotojai turėtų visada turėti galimybę susipažinti su informacija apie atitinkamos įmonės ekonominę padėtį, taip pat su informacija apie susijusią riziką;

| 22. | pažymi, kaip pastebėta prieš finansų krizę, kad atlyginimų politika, kuri skatina darbuotojus prisiimti pernelyg didelę riziką, gali kelti grėsmę patikimam ir efektyviam kredito įstaigų, investicinių fondų ir kitų finansų sektoriaus įmonių valdymui; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kaip pastebėta prieš finansų krizę, kad atlyginimų politika, kuri skatina darbuotojus prisiimti pernelyg didelę riziką, gali kelti grėsmę patikimam ir efektyviam kredito įstaigų, investicinių fondų ir kitų finansų sektoriaus įmonių valdymui;

| 23. | skatina socialinius partnerius toliau bendradarbiauti kuriant naujas galimybes ir naujoves DFD atitinkamais lygmenimis; |
| --- | --- |

23.

skatina socialinius partnerius toliau bendradarbiauti kuriant naujas galimybes ir naujoves DFD atitinkamais lygmenimis;

| 24. | mano, kad norint skatinti finansinį dalyvavimą, kuriuo siekiama sukurti naujas įmonių finansavimo formas ir suteikti darbuotojams galimybę būti glaudžiau susietiems su juos įdarbinusia įmone, darbdaviams turėtų būti sudarytos sąlygos pasiūlyti darbuotojams akcinio kapitalo arba specialių skolos vertybinių popierių (obligacijų) pasirašymo galimybę; laikosi nuomonės, kad dėl kapitalo pasirašymo ir darbuotojai, ir įmonė turėtų spręsti savanoriškai, o pasirašymas galėtų būti individualus arba grupinis; |
| --- | --- |

24.

mano, kad norint skatinti finansinį dalyvavimą, kuriuo siekiama sukurti naujas įmonių finansavimo formas ir suteikti darbuotojams galimybę būti glaudžiau susietiems su juos įdarbinusia įmone, darbdaviams turėtų būti sudarytos sąlygos pasiūlyti darbuotojams akcinio kapitalo arba specialių skolos vertybinių popierių (obligacijų) pasirašymo galimybę; laikosi nuomonės, kad dėl kapitalo pasirašymo ir darbuotojai, ir įmonė turėtų spręsti savanoriškai, o pasirašymas galėtų būti individualus arba grupinis;

| 25. | pripažįsta, kad įmonės perėmimo, papildomo finansavimo, darbuotojų išlaikymo ir kitos MVĮ būdingos problemos gali būti sumažintos taikant darbuotojų akcijų nuosavybės planus; mano, kad darbuotojų nuosavybės sistemas mažose ir labai mažose įmonėse galima derinti su darbo rinkos priemonėmis, pvz., nedarbo išmokomis, ir taip padėti bedarbiams grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad įmonės perėmimo, papildomo finansavimo, darbuotojų išlaikymo ir kitos MVĮ būdingos problemos gali būti sumažintos taikant darbuotojų akcijų nuosavybės planus; mano, kad darbuotojų nuosavybės sistemas mažose ir labai mažose įmonėse galima derinti su darbo rinkos priemonėmis, pvz., nedarbo išmokomis, ir taip padėti bedarbiams grįžti į darbo rinką;

| 26. | pažymi, kad trūksta informacijos apie galimas darbuotojų nuosavybės sistemas ir švietimo šiuo klausimu, ypač MVĮ; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares geriau organizuoti informacines kampanijas ir skatina valstybes nares tarpusavyje dalytis geriausios patirties sistemomis; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad trūksta informacijos apie galimas darbuotojų nuosavybės sistemas ir švietimo šiuo klausimu, ypač MVĮ; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares geriau organizuoti informacines kampanijas ir skatina valstybes nares tarpusavyje dalytis geriausios patirties sistemomis;

| 27. | ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, darbuotojų nuosavybės organizacijomis ir Komisija, naudoti esamus vieno langelio principu veikiančius bendrus informacinius portalus, kuriais galėtų naudotis darbdaviai ir darbuotojai, arba sukurti naujus, siekiant paaiškinti DFD naudą, pranašumus ir riziką, teikiamas nacionalines paskatas ir įvairius esamus modelius, kad darbuotojai ir darbdaviai galėtų priimti su DFD sistemomis susijusius informacija pagrįstus sprendimus, rasti geriausią sprendimą susitariant įmonės lygmeniu ir geriau įvertinti teikiamas galimybes ir su dalyvavimu DFD sistemoje susijusius sunkumus; siūlo šiuos bendrus informacinius portalus prijungti prie esamų kompetentingų nacionalinio lygmens įstaigų ar valdžios institucijų arba įtraukti į jų veiklą; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, darbuotojų nuosavybės organizacijomis ir Komisija, naudoti esamus vieno langelio principu veikiančius bendrus informacinius portalus, kuriais galėtų naudotis darbdaviai ir darbuotojai, arba sukurti naujus, siekiant paaiškinti DFD naudą, pranašumus ir riziką, teikiamas nacionalines paskatas ir įvairius esamus modelius, kad darbuotojai ir darbdaviai galėtų priimti su DFD sistemomis susijusius informacija pagrįstus sprendimus, rasti geriausią sprendimą susitariant įmonės lygmeniu ir geriau įvertinti teikiamas galimybes ir su dalyvavimu DFD sistemoje susijusius sunkumus; siūlo šiuos bendrus informacinius portalus prijungti prie esamų kompetentingų nacionalinio lygmens įstaigų ar valdžios institucijų arba įtraukti į jų veiklą;

o

o o

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 68 E, 2004 3 18, p. 429.

(2)  OL C 51, 2011 2 17, p. 1.

(3)  IP/A/EMPL/ST/2011-02 – PE 475.098.

(4)  MARKT/2013/019/F 2013/S 077-128533.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0005.

(6)  Valstybės narės, prisijungusios prie Sąjungos iki 1995 m.

(7)  Valstybės narės, prisijungusios prie Sąjungos po 1995 m.

(8)  „Finansinis darbuotojų dalyvavimas dalijantis įmonių pajamomis“ (PE 475.098), p. 36.

(9)  „Finansinis darbuotojų dalyvavimas dalijantis įmonių pajamomis“ (PE 475.098), p. 16.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/48

---

P7_TA(2014)0014

Socialinė apsauga visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis (2013/2111(INI))

(2016/C 482/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 53 ir 151–157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 53 ir 151–157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5, 15, 16, 27, 31, 34 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5, 15, 16, 27, 31, 34 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos (pataisytos redakcijos) 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos (pataisytos redakcijos) 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1952 m. Konvenciją Nr. 102 dėl minimalių socialinės apsaugos standartų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1952 m. Konvenciją Nr. 102 dėl minimalių socialinės apsaugos standartų,

| — | atsižvelgdamas į TDO 1962 m. Konvenciją Nr. 117 dėl socialinės politikos (pagrindiniai tikslai ir standartai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 1962 m. Konvenciją Nr. 117 dėl socialinės politikos (pagrindiniai tikslai ir standartai),

| — | atsižvelgdamas į TDO 1964 m. Konvenciją Nr. 121 dėl išmokų nelaimingo atsitikimo darbe atvejais, į 1967 m. Konvenciją Nr. 128 dėl neįgalumo, senatvės išmokų ir išmokų netekus maitintojo, į 1969 m. Konvencija Nr. 130 dėl medicininės priežiūros ir ligos išmokų, į 1988 m. Konvenciją Nr. 168 dėl užimtumo skatinimo ir apsaugos nuo nedarbo ir į 2000 m. Konvenciją Nr. 183 dėl Motinystės apsaugos konvencijos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 1964 m. Konvenciją Nr. 121 dėl išmokų nelaimingo atsitikimo darbe atvejais, į 1967 m. Konvenciją Nr. 128 dėl neįgalumo, senatvės išmokų ir išmokų netekus maitintojo, į 1969 m. Konvencija Nr. 130 dėl medicininės priežiūros ir ligos išmokų, į 1988 m. Konvenciją Nr. 168 dėl užimtumo skatinimo ir apsaugos nuo nedarbo ir į 2000 m. Konvenciją Nr. 183 dėl Motinystės apsaugos konvencijos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į TDO 2012 m. rekomendaciją dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 2012 m. rekomendaciją dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į TDO 2010 m. „Socialinės apsaugos pasaulyje ataskaitą (2010/11). Apsaugos užtikrinimas krizės metu ir po jos“ (angl. World Social Security Report 2010/11. Providing coverage in times of crisis and beyond) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 2010 m. „Socialinės apsaugos pasaulyje ataskaitą (2010/11). Apsaugos užtikrinimas krizės metu ir po jos“ (angl. World Social Security Report 2010/11. Providing coverage in times of crisis and beyond) (1),

| — | atsižvelgdamas į TDO 2003 m. lapkričio mėn. ataskaitą „Socialinė apsauga: nenutrūkstamos viso gyvenimo investicijos siekiant socialinio teisingumo, skurdo mažinimo ir vystymosi“ (angl. Social protection: a life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 2003 m. lapkričio mėn. ataskaitą „Socialinė apsauga: nenutrūkstamos viso gyvenimo investicijos siekiant socialinio teisingumo, skurdo mažinimo ir vystymosi“ (angl. Social protection: a life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl bendrų kriterijų pakankamiems ištekliams ir socialinei paramai socialinės apsaugos sistemų kontekste nustatyti (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl bendrų kriterijų pakankamiems ištekliams ir socialinei paramai socialinės apsaugos sistemų kontekste nustatyti (6),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos konvergencijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos konvergencijos (7),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 17 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas dėl bendradarbiavimo siekiant modernizuoti ir gerinti socialinę apsaugą stiprinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 17 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas dėl bendradarbiavimo siekiant modernizuoti ir gerinti socialinę apsaugą stiprinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 10 d. ataskaitą „Socialinės apsaugos komiteto atliktas strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto vertinimas“ (angl. SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 10 d. ataskaitą „Socialinės apsaugos komiteto atliktas strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto vertinimas“ (angl. SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Baltoji knyga. Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Baltoji knyga. Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“ (COM(2012)0055),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 8 d. Komisijos apžvalgą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2012 m.“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 8 d. Komisijos apžvalgą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2012 m.“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (COM(2012)0446), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (COM(2012)0446),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos žaliąją knygą „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ (COM(2006)0708), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos žaliąją knygą „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ (COM(2006)0708),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Naujos tendencijos savisamdos srityje: ypatingas ekonomiškai priklausomos savisamdos atvejis“ (angl. New trends in self-employed work: the specific case of economically dependent self-employed work) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Naujos tendencijos savisamdos srityje: ypatingas ekonomiškai priklausomos savisamdos atvejis“ (angl. New trends in self-employed work: the specific case of economically dependent self-employed work) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Piktnaudžiavimas savarankiškai dirbančio asmens statusu“ (angl. Abuse of the status of self-employed) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Piktnaudžiavimas savarankiškai dirbančio asmens statusu“ (angl. Abuse of the status of self-employed) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą (COM(2009)0545) ir į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą (COM(2009)0545) ir į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl socialinės apsaugos ir įtraukties (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl socialinės apsaugos ir įtraukties (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl galimų jaunimo nedarbo problemos sprendimo būdų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl galimų jaunimo nedarbo problemos sprendimo būdų (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl darbo teisės modernizavimo, įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl darbo teisės modernizavimo, įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkės (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkės (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (25),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės mėn. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto tyrimą „Ekonomiškai priklausomų savarankiškai dirbančių asmenų teisės į socialinę apsaugą“ (angl. Social protection rights of economically dependent self-employed workers) (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės mėn. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto tyrimą „Ekonomiškai priklausomų savarankiškai dirbančių asmenų teisės į socialinę apsaugą“ (angl. Social protection rights of economically dependent self-employed workers) (26),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) užsakymu parengtą 2013 m. ataskaitą „Ar dirbti savarankiškai? Ekonomiškai priklausomų darbuotojų darbo sąlygos“ (angl. Self-employed or not self-employed? Working conditions of ‘economically dependent workers) (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) užsakymu parengtą 2013 m. ataskaitą „Ar dirbti savarankiškai? Ekonomiškai priklausomų darbuotojų darbo sąlygos“ (angl. Self-employed or not self-employed? Working conditions of ‘economically dependent workers) (27),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound 2009 m. kovo 2 d. ataskaitą „Savarankiškai dirbantys asmenys: darbo santykiai ir darbo sąlygos“ (angl. Self-employed workers: industrial relations and working conditions) (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound 2009 m. kovo 2 d. ataskaitą „Savarankiškai dirbantys asmenys: darbo santykiai ir darbo sąlygos“ (angl. Self-employed workers: industrial relations and working conditions) (28),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound 2013 m. balandžio mėn. lyginamąją ataskaitą „Socialinių partnerių dalyvavimas nustatant bedarbio pašalpų tvarką Europoje“ (angl. Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe) (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound 2013 m. balandžio mėn. lyginamąją ataskaitą „Socialinių partnerių dalyvavimas nustatant bedarbio pašalpų tvarką Europoje“ (angl. Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe) (29),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0459/2013),

| A. | kadangi teisė į socialinę apsaugą yra pagrindinė teisė, kuri atitinka Bendrijos teisę, nacionalinius įstatymus ir praktiką, taigi yra itin svarbi Europos socialinio modelio dalis; kadangi Tarptautinė darbo organizacija (TDO) priėmė rekomendacijas dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos, kuriomis siekiama užtikrinti pagrindines asmens teises gauti socialinę apsaugą ir oriam gyvenimui reikalingą standartą; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į socialinę apsaugą yra pagrindinė teisė, kuri atitinka Bendrijos teisę, nacionalinius įstatymus ir praktiką, taigi yra itin svarbi Europos socialinio modelio dalis; kadangi Tarptautinė darbo organizacija (TDO) priėmė rekomendacijas dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos, kuriomis siekiama užtikrinti pagrindines asmens teises gauti socialinę apsaugą ir oriam gyvenimui reikalingą standartą;

| B. | kadangi socialinė apsauga priskiriama valstybių narių kompetencijai, tačiau koordinuojama ES lygmeniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi socialinė apsauga priskiriama valstybių narių kompetencijai, tačiau koordinuojama ES lygmeniu;

| C. | kadangi socialinė apsauga padeda prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkoje, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, užtikrinti integraciją į darbo rinką ir investuoti į žmogiškuosius išteklius; kadangi socialinė apsauga veikia kaip ekonomiką stabilizuojantis ir anticiklinis veiksnys, kuris gali skatinti paklausą ir vartojimą vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi socialinė apsauga padeda prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkoje, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, užtikrinti integraciją į darbo rinką ir investuoti į žmogiškuosius išteklius; kadangi socialinė apsauga veikia kaip ekonomiką stabilizuojantis ir anticiklinis veiksnys, kuris gali skatinti paklausą ir vartojimą vidaus rinkoje;

| D. | kadangi stengiantis įveikti krizę kai kuriose valstybėse narėse buvo itin sumažintos viešosios išlaidos ir dėl to, kad padidėjo nedarbas, tuo pačiu padidėjo socialinės apsaugos poreikis; kadangi socialinei apsaugai skirti nacionalinių biudžetų asignavimai buvo dar labiau sumažinti, nes daugeliui netekus darbo arba sumažėjus atlyginimams sumažėjo įmokos ir todėl iškilo realus pavojus Europos socialiniam modeliui; |
| --- | --- |

D.

kadangi stengiantis įveikti krizę kai kuriose valstybėse narėse buvo itin sumažintos viešosios išlaidos ir dėl to, kad padidėjo nedarbas, tuo pačiu padidėjo socialinės apsaugos poreikis; kadangi socialinei apsaugai skirti nacionalinių biudžetų asignavimai buvo dar labiau sumažinti, nes daugeliui netekus darbo arba sumažėjus atlyginimams sumažėjo įmokos ir todėl iškilo realus pavojus Europos socialiniam modeliui;

| E. | kadangi socialinės apsaugos aprėptis kai kuriose ES valstybėse narėse vis dar nepakankama ir galėtų būti padidinta; kadangi vis dar esama pažeidžiamų darbuotojų išnaudojimo atvejų ES; |
| --- | --- |

E.

kadangi socialinės apsaugos aprėptis kai kuriose ES valstybėse narėse vis dar nepakankama ir galėtų būti padidinta; kadangi vis dar esama pažeidžiamų darbuotojų išnaudojimo atvejų ES;

| F. | kadangi dauguma tradicinių socialinės apsaugos modelių, ypač socialinio draudimo ir darbo teisės sistemų, parengti siekiant užtikrinti samdomų darbuotojų socialines ir darbo teises, kyla grėsmė, kad atsirandant naujoms užimtumo formoms ir daugėjant savarankiškai dirbančių darbuotojų naujoms darbuotojų grupėms gali kilti mažesnės socialinės apsaugos problema; |
| --- | --- |

F.

kadangi dauguma tradicinių socialinės apsaugos modelių, ypač socialinio draudimo ir darbo teisės sistemų, parengti siekiant užtikrinti samdomų darbuotojų socialines ir darbo teises, kyla grėsmė, kad atsirandant naujoms užimtumo formoms ir daugėjant savarankiškai dirbančių darbuotojų naujoms darbuotojų grupėms gali kilti mažesnės socialinės apsaugos problema;

| G. | kadangi moterys, nusprendusios tapti verslininkėmis, dažniau negu vyrai nurodo būtinybę užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir (arba) ekonominius poreikius kaip pagrindinį jų sprendimo motyvą; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterys, nusprendusios tapti verslininkėmis, dažniau negu vyrai nurodo būtinybę užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir (arba) ekonominius poreikius kaip pagrindinį jų sprendimo motyvą;

| H. | kadangi savarankiškai dirbančios moterys sudaro savarankiškai dirbančių darbuotojų mažumą, tačiau labiau tikėtina, kad jos patirs skurdą; |
| --- | --- |

H.

kadangi savarankiškai dirbančios moterys sudaro savarankiškai dirbančių darbuotojų mažumą, tačiau labiau tikėtina, kad jos patirs skurdą;

| I. | kadangi dėl to, jog savarankiškai dirbantys asmenys turi nepakankamai galimybių tinkamai pasinaudoti teisėmis į pensiją, gauti ligos išmokas, mokamas atostogas ir kitų formų socialinį draudimą, didėja vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas savarankiškai dirbančių moterų, ypač sulaukusių pensinio amžiaus, nenaudai; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl to, jog savarankiškai dirbantys asmenys turi nepakankamai galimybių tinkamai pasinaudoti teisėmis į pensiją, gauti ligos išmokas, mokamas atostogas ir kitų formų socialinį draudimą, didėja vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas savarankiškai dirbančių moterų, ypač sulaukusių pensinio amžiaus, nenaudai;

| J. | kadangi vis daugiau savarankiškai dirbančių asmenų, kurie dirba per mažai arba gauna menką darbo užmokestį, visų pirma moterys, gyvena žemiau skurdo ribos, tačiau nėra oficialiai registruojami kaip bedarbiai; |
| --- | --- |

J.

kadangi vis daugiau savarankiškai dirbančių asmenų, kurie dirba per mažai arba gauna menką darbo užmokestį, visų pirma moterys, gyvena žemiau skurdo ribos, tačiau nėra oficialiai registruojami kaip bedarbiai;

| K. | kadangi būtų naudinga aiškiai apibrėžti, kas yra fiktyvus savarankiškas darbas, ir užkirsti kelią galimybėms ja piktnaudžiauti, kad nebūtų pažeidžiamos socialinės darbuotojų teisės, iškraipoma konkurencija ir nekiltų socialinio dempingo grėsmė; |
| --- | --- |

K.

kadangi būtų naudinga aiškiai apibrėžti, kas yra fiktyvus savarankiškas darbas, ir užkirsti kelią galimybėms ja piktnaudžiauti, kad nebūtų pažeidžiamos socialinės darbuotojų teisės, iškraipoma konkurencija ir nekiltų socialinio dempingo grėsmė;

| L. | kadangi fiktyvi savisamda iš esmės yra dalinio vengimo mokėti įmokas forma, kurią sunku nustatyti, ir kadangi dėl to mažėja pensijų sistemų tvarumas ir adekvatumas, nes jos netenka labai svarbių išteklių; |
| --- | --- |

L.

kadangi fiktyvi savisamda iš esmės yra dalinio vengimo mokėti įmokas forma, kurią sunku nustatyti, ir kadangi dėl to mažėja pensijų sistemų tvarumas ir adekvatumas, nes jos netenka labai svarbių išteklių;

| M. | kadangi dėl itin aukšto nedarbo lygio daugelyje valstybių narių, kuris didėja ir dėl nuolatinio spaudimo mažinti darbo sąnaudas (produkcijos vienetui), įsigali nacionalinės darbo rinkos tendencijos ir praktika, kai skatinama tolesnė fiktyvios savisamdos plėtra ir jos masto augimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl itin aukšto nedarbo lygio daugelyje valstybių narių, kuris didėja ir dėl nuolatinio spaudimo mažinti darbo sąnaudas (produkcijos vienetui), įsigali nacionalinės darbo rinkos tendencijos ir praktika, kai skatinama tolesnė fiktyvios savisamdos plėtra ir jos masto augimas;

| N. | kadangi priklausomų savarankiškai dirbančių asmenų darbo pobūdis radikaliai nesiskiria nuo samdomų darbuotojų ir dėl to jų socialinės apsaugos bei darbo teisės tam tikrais atvejais turėtų būti labiau panašios į samdomų darbuotojų; |
| --- | --- |

N.

kadangi priklausomų savarankiškai dirbančių asmenų darbo pobūdis radikaliai nesiskiria nuo samdomų darbuotojų ir dėl to jų socialinės apsaugos bei darbo teisės tam tikrais atvejais turėtų būti labiau panašios į samdomų darbuotojų;

| O. | kadangi trūksta patikimos, tikslios ir palyginamos informacijos ir duomenų apie padėtį, darbo sąlygas ir socialinės apsaugos struktūras, kad būtų galima derinti savarankiškai dirbančių asmenų darbą ir priežiūros prievoles; |
| --- | --- |

O.

kadangi trūksta patikimos, tikslios ir palyginamos informacijos ir duomenų apie padėtį, darbo sąlygas ir socialinės apsaugos struktūras, kad būtų galima derinti savarankiškai dirbančių asmenų darbą ir priežiūros prievoles;

| P. | kadangi 2012 m. iš visų Europos Sąjungoje dirbančių asmenų savarankiškai dirbo daugiau kaip 15 proc.; kadangi daugeliu atvejų savisamda atitinkamam asmeniui yra ne priimtiniausias pasirinkimo variantas, o greičiau būtinybė, nes jam trūksta kitų darbo galimybių arba nesudaromos pakankamai lanksčios darbo sąlygos, kad būtų galima derinti darbą ir nuo jo priklausomų asmenų priežiūrą; kadangi daugelyje valstybių narių savarankiškai dirbantiems asmenims sudėtinga užsitikrinti pakankamas teises į pensiją; kadangi dėl to savarankiškai dirbantys asmenys labiau rizikuoja ateityje patirti skurdą; kadangi ekonomiškai priklausomi savarankiškai dirbantys asmenys retai buriasi į profesines sąjungas ar yra jų atstovaujami, nors yra didesnė tikimybė, kad tokie asmenys nukentės nuo piktnaudžiavimo darbo laiku ar kitokio piktnaudžiavimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2012 m. iš visų Europos Sąjungoje dirbančių asmenų savarankiškai dirbo daugiau kaip 15 proc.; kadangi daugeliu atvejų savisamda atitinkamam asmeniui yra ne priimtiniausias pasirinkimo variantas, o greičiau būtinybė, nes jam trūksta kitų darbo galimybių arba nesudaromos pakankamai lanksčios darbo sąlygos, kad būtų galima derinti darbą ir nuo jo priklausomų asmenų priežiūrą; kadangi daugelyje valstybių narių savarankiškai dirbantiems asmenims sudėtinga užsitikrinti pakankamas teises į pensiją; kadangi dėl to savarankiškai dirbantys asmenys labiau rizikuoja ateityje patirti skurdą; kadangi ekonomiškai priklausomi savarankiškai dirbantys asmenys retai buriasi į profesines sąjungas ar yra jų atstovaujami, nors yra didesnė tikimybė, kad tokie asmenys nukentės nuo piktnaudžiavimo darbo laiku ar kitokio piktnaudžiavimo;

Socialinė apsauga visiems

| 1. | pabrėžia, kad būtina nuolat tobulinti ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas valstybių narių lygmeniu, siekiant užtikrinti patikimą, tvarią ir tinkamą socialinę apsaugą visiems, paremtą visuotinės prieigos ir nediskriminavimo principais ir gebėjimu lanksčiai reaguoti į demografinius bei darbo rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad būtina nuolat tobulinti ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas valstybių narių lygmeniu, siekiant užtikrinti patikimą, tvarią ir tinkamą socialinę apsaugą visiems, paremtą visuotinės prieigos ir nediskriminavimo principais ir gebėjimu lanksčiai reaguoti į demografinius bei darbo rinkos pokyčius;

| 2. | ragina valstybes nares užtikrinti atsakingą ir tvarų ilgalaikį socialinės apsaugos sistemų finansavimą, ypač ekonominės krizės sąlygomis, taip pat išplėtoti prevencinį socialinio draudimo sistemų komponentą ir skirti daugiau dėmesio aktyvinimo priemonėms, drauge nepamirštant, jog viena iš svarbiausių socialinių investicijų savybių yra tai, kad jos sudaro sąlygas derinti socialinius ir ekonominius tikslus ir ilgainiui gali padėti išlaikyti bei plėtoti ekonomiką, atsižvelgdamas į tai, mano, kad todėl jos ir turėtų būti vertinamos ne kaip išlaidos, o visų pirma kaip investicijos; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares užtikrinti atsakingą ir tvarų ilgalaikį socialinės apsaugos sistemų finansavimą, ypač ekonominės krizės sąlygomis, taip pat išplėtoti prevencinį socialinio draudimo sistemų komponentą ir skirti daugiau dėmesio aktyvinimo priemonėms, drauge nepamirštant, jog viena iš svarbiausių socialinių investicijų savybių yra tai, kad jos sudaro sąlygas derinti socialinius ir ekonominius tikslus ir ilgainiui gali padėti išlaikyti bei plėtoti ekonomiką, atsižvelgdamas į tai, mano, kad todėl jos ir turėtų būti vertinamos ne kaip išlaidos, o visų pirma kaip investicijos;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl gyventojų senėjimo, mažo gimstamumo ir darbo rinkos pokyčių gali padidėti būtinybė atlikti socialinės apsaugos sistemų, įskatinat pensijų sistemas, reformą, siekiant užtikrinti jų tvarumą; pabrėžia, kad moterys dažniau nei vyrai nutraukia karjerą ir dirba ne visą darbo dieną, kad galėtų rūpintis vaikais ir kitais priklausomais asmenimis, o tai gali neigiamai paveikti jų pensijas ir joms gali iškilti didesnė skurdo grėsmė; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nustatant ir apskaičiuojant pensiją šiuos karjeros sustabdymo laikotarpius laikyti apdraustais laikotarpiais; pabrėžia, kad įgyvendinant reformas turėtų dalyvauti socialiniai partneriai vadovaujantis nacionaline teise ir praktika, taip pat atitinkamos suinteresuotosios šalys, ir kad piliečiai turėtų būti tinkamai apie jas informuojami; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl gyventojų senėjimo, mažo gimstamumo ir darbo rinkos pokyčių gali padidėti būtinybė atlikti socialinės apsaugos sistemų, įskatinat pensijų sistemas, reformą, siekiant užtikrinti jų tvarumą; pabrėžia, kad moterys dažniau nei vyrai nutraukia karjerą ir dirba ne visą darbo dieną, kad galėtų rūpintis vaikais ir kitais priklausomais asmenimis, o tai gali neigiamai paveikti jų pensijas ir joms gali iškilti didesnė skurdo grėsmė; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nustatant ir apskaičiuojant pensiją šiuos karjeros sustabdymo laikotarpius laikyti apdraustais laikotarpiais; pabrėžia, kad įgyvendinant reformas turėtų dalyvauti socialiniai partneriai vadovaujantis nacionaline teise ir praktika, taip pat atitinkamos suinteresuotosios šalys, ir kad piliečiai turėtų būti tinkamai apie jas informuojami;

| 4. | ragina valstybes nares užtikrinti socialinę apsaugą, kurią taikant būtų užtikrintos kiekvienos šalies nustatytos deramos pajamos ir galimybės naudotis pagrindinėmis socialinėmis garantijomis, ypač ligos, nedarbo, motinystės, negalios ir pensijos atveju, siekiant įveikti skurdą ir socialinę atskirtį valstybėse narėse; skatina valstybes nares parengti socialinės apsaugos plėtojimo strategijas atsižvelgiant į TDO pasiūlymus; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares užtikrinti socialinę apsaugą, kurią taikant būtų užtikrintos kiekvienos šalies nustatytos deramos pajamos ir galimybės naudotis pagrindinėmis socialinėmis garantijomis, ypač ligos, nedarbo, motinystės, negalios ir pensijos atveju, siekiant įveikti skurdą ir socialinę atskirtį valstybėse narėse; skatina valstybes nares parengti socialinės apsaugos plėtojimo strategijas atsižvelgiant į TDO pasiūlymus;

| 5. | pabrėžia, kad veiksminga pakankamai aukštos kokybės socialinė apsauga turėtų būti grindžiama dalyvavimo darbo rinkoje skatinimo priemonėmis, tai padeda gerinti darbuotojų saugą ir sveikatą ir didinti našumą, kuris suteikia didelį konkurencinį pranašumą; pabrėžia, kad socialinės apsaugos lygio mažinimas neturėtų būti laikomas sprendimu, padėsiančiu padidinti užimtumo lygį; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad veiksminga pakankamai aukštos kokybės socialinė apsauga turėtų būti grindžiama dalyvavimo darbo rinkoje skatinimo priemonėmis, tai padeda gerinti darbuotojų saugą ir sveikatą ir didinti našumą, kuris suteikia didelį konkurencinį pranašumą; pabrėžia, kad socialinės apsaugos lygio mažinimas neturėtų būti laikomas sprendimu, padėsiančiu padidinti užimtumo lygį;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys turėtų galimybę įsitraukti į mokymąsi visą gyvenimą perskirstant esamas ES ir nacionalines lėšas ir jas skiriant ne nuolatinio darbo sutartis sudariusiems darbuotojams, o tiesiog visiems darbuotojams, nesvarbu, pagal kokių rūšių sutartis jie dirba, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys turėtų galimybę įsitraukti į mokymąsi visą gyvenimą perskirstant esamas ES ir nacionalines lėšas ir jas skiriant ne nuolatinio darbo sutartis sudariusiems darbuotojams, o tiesiog visiems darbuotojams, nesvarbu, pagal kokių rūšių sutartis jie dirba, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims;

| 7. | ragina valstybes nares labiau stengtis įgyvendinti struktūrines reformas ir taikyti jaunimui skirtų darbo vietų kūrimo priemones, taip pat užtikrinti, kad jauni darbuotojai nebūtų diskriminuojami ribojant jų teises į socialinę apsaugą; taip pat ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija užtikrinti tinkamą jaunimo, dalyvaujančio stažuočių ir pameistrystės programose, kurių paskirtis – suteikti jam darbo patirties, socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares labiau stengtis įgyvendinti struktūrines reformas ir taikyti jaunimui skirtų darbo vietų kūrimo priemones, taip pat užtikrinti, kad jauni darbuotojai nebūtų diskriminuojami ribojant jų teises į socialinę apsaugą; taip pat ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija užtikrinti tinkamą jaunimo, dalyvaujančio stažuočių ir pameistrystės programose, kurių paskirtis – suteikti jam darbo patirties, socialinę apsaugą;

| 8. | pabrėžia, kad vyresnio amžiaus žmonės nėra našta ekonomikai ir visuomenei, priešingai, jų per gyvenimą sukaupta patirtis bei žinios yra privalumas; siūlo, kad kartų solidarumo sumetimais vyresni nei 60 metų darbuotojai turėtų būti skatinami likti darbo rinkoje, kad perduotų žinias ir patirtį kitoms kartoms. |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad vyresnio amžiaus žmonės nėra našta ekonomikai ir visuomenei, priešingai, jų per gyvenimą sukaupta patirtis bei žinios yra privalumas; siūlo, kad kartų solidarumo sumetimais vyresni nei 60 metų darbuotojai turėtų būti skatinami likti darbo rinkoje, kad perduotų žinias ir patirtį kitoms kartoms.

| 9. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų vaikų priežiūros ir ugdymo įstaigų, kurių kaina būtų prieinama, ir užtikrinti, kad savarankiškai dirbantys asmenys galėtų naudotis viešosiomis paslaugomis ir atitinkamomis mokestinėmis ar socialinėmis lengvatomis, susijusiomis vaikų priežiūra; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų vaikų priežiūros ir ugdymo įstaigų, kurių kaina būtų prieinama, ir užtikrinti, kad savarankiškai dirbantys asmenys galėtų naudotis viešosiomis paslaugomis ir atitinkamomis mokestinėmis ar socialinėmis lengvatomis, susijusiomis vaikų priežiūra;

| 10. | ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir jų sutuoktinius ar partnerius, dalyvaujančius savarankiškai dirbančių asmenų veikloje, derinti darbą ir priežiūros prievoles, taip pat ir paspartinant 2010 m. liepos 7 d. Direktyvos 2010/41/ES 7 ir 8 straipsnių taikymą, ir suteikti darbuotojams jų prašymu lankstumo dėl darbo laiko, nuotolinio darbo ir darbo ne visą darbo laiką, kad jie galėtų rūpintis nepilnamečiais ir priklausomais šeimos nariais; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir jų sutuoktinius ar partnerius, dalyvaujančius savarankiškai dirbančių asmenų veikloje, derinti darbą ir priežiūros prievoles, taip pat ir paspartinant 2010 m. liepos 7 d. Direktyvos 2010/41/ES 7 ir 8 straipsnių taikymą, ir suteikti darbuotojams jų prašymu lankstumo dėl darbo laiko, nuotolinio darbo ir darbo ne visą darbo laiką, kad jie galėtų rūpintis nepilnamečiais ir priklausomais šeimos nariais;

| 11. | pabrėžia, kad darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomo darbuotojo veiklą į savarankišką darbą keičiantiems asmenims reikia suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares pašalinti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo kliūtis ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi visiems; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomo darbuotojo veiklą į savarankišką darbą keičiantiems asmenims reikia suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares pašalinti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo kliūtis ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi visiems;

| 12. | ragina valstybes nares skatinti ir palengvinti savarankiškai dirbančių asmenų, visų pirma moterų, saviorganizaciją, siekiant padidinti jų galimybes ginti savo kolektyvinius interesus; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares skatinti ir palengvinti savarankiškai dirbančių asmenų, visų pirma moterų, saviorganizaciją, siekiant padidinti jų galimybes ginti savo kolektyvinius interesus;

| 13. | ragina valstybes nares užtikrinti ir tinkamą labiausiai pažeidžiamų asmenų grupių – bedarbių, neįgaliųjų, asmenų, kurie vieni augina vaikus, jaunų šeimų, jaunimo, vyresnio amžiaus žmonių ir pensininkų – socialinę apsaugą; taip pat ragina valstybes nares užtikrinti, kad socialinės paslaugos taptų prieinamesnės visiems pažeidžiamų visuomenės grupių asmenims ir asmenims, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, ypač kaimo vietovėse ir palankių sąlygų neturinčiuose regionuose; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares užtikrinti ir tinkamą labiausiai pažeidžiamų asmenų grupių – bedarbių, neįgaliųjų, asmenų, kurie vieni augina vaikus, jaunų šeimų, jaunimo, vyresnio amžiaus žmonių ir pensininkų – socialinę apsaugą; taip pat ragina valstybes nares užtikrinti, kad socialinės paslaugos taptų prieinamesnės visiems pažeidžiamų visuomenės grupių asmenims ir asmenims, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, ypač kaimo vietovėse ir palankių sąlygų neturinčiuose regionuose;

| 14. | ragina valstybes nares ir Komisiją laikantis įgaliojimų imtis kovos su visų formų diskriminacija, įskaitant moterų diskriminaciją, darbo rinkoje ir socialinės apsaugos srityje priemonių, kad moterų atlyginimai už tą patį darbą ir socialinės išmokos, įskaitant pensijas, nebūtų mažesnės už vyrų ir būtų užtikrinta motinystės apsauga, taip pat imtis priemonių, kurios padėtų užkirsti kelią nesąžiningam darbuotojų atleidimui nėštumo laikotarpiu ir apsaugoti moteris ir vyrus, turinčius priežiūros prievolių, nuo nesąžiningo atleidimo; taip pat ragina Tarybą paspartinti Direktyvos dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo, priėmimą; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ir Komisiją laikantis įgaliojimų imtis kovos su visų formų diskriminacija, įskaitant moterų diskriminaciją, darbo rinkoje ir socialinės apsaugos srityje priemonių, kad moterų atlyginimai už tą patį darbą ir socialinės išmokos, įskaitant pensijas, nebūtų mažesnės už vyrų ir būtų užtikrinta motinystės apsauga, taip pat imtis priemonių, kurios padėtų užkirsti kelią nesąžiningam darbuotojų atleidimui nėštumo laikotarpiu ir apsaugoti moteris ir vyrus, turinčius priežiūros prievolių, nuo nesąžiningo atleidimo; taip pat ragina Tarybą paspartinti Direktyvos dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo, priėmimą;

| 15. | pabrėžia, kad pagal Direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo reikalaujama, kad valstybės narės pašalintų visas kliūtis, dėl kurių moterys ir jų sutuoktiniai ar partneriai, pripažįstami pagal nacionalinę teisę, negali naudotis socialinės apsaugos teisėmis pagal tą teisę; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad pagal Direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo reikalaujama, kad valstybės narės pašalintų visas kliūtis, dėl kurių moterys ir jų sutuoktiniai ar partneriai, pripažįstami pagal nacionalinę teisę, negali naudotis socialinės apsaugos teisėmis pagal tą teisę;

| 16. | ragina valstybes nares veiksmingai spręsti nepakankamos mažose ir labai mažose šeimoms priklausančiose įmonėse dirbančių šeimos narių, įskaitant sutuoktinius (partnerius), socialinės apsaugos problemą, atsirandančią dėl neaiškaus ir neoficialaus jų užimtumo statuso arba dėl to, kad jie dirba savarankiškai; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares veiksmingai spręsti nepakankamos mažose ir labai mažose šeimoms priklausančiose įmonėse dirbančių šeimos narių, įskaitant sutuoktinius (partnerius), socialinės apsaugos problemą, atsirandančią dėl neaiškaus ir neoficialaus jų užimtumo statuso arba dėl to, kad jie dirba savarankiškai;

| 17. | ragina valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, t. y. užtikrinti tinkamas minimalias pajamas ir socialinės apsaugos sistemas atsižvelgiant į marginalizuotas bendruomenes ir bendruomenes, kurioms gresia skurdas, remiantis nacionaline praktika, įskaitant kolektyvinių susitarimuose ar nacionaliniuose teisės aktuose numatytas nuostatas; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, t. y. užtikrinti tinkamas minimalias pajamas ir socialinės apsaugos sistemas atsižvelgiant į marginalizuotas bendruomenes ir bendruomenes, kurioms gresia skurdas, remiantis nacionaline praktika, įskaitant kolektyvinių susitarimuose ar nacionaliniuose teisės aktuose numatytas nuostatas;

| 18. | ragina valstybes nares aktyviau kovoti su nedeklaruojamu darbu ir mažų garantijų darbu, įskaitant vadinamąjį fiktyvų darbą ne visą darbo laiką, ir užtikrinti tinkamą visų darbuotojų socialinę apsaugą; be to, apgailestauja, kad, nenorint laikytis įdarbinimo ir socialinės apsaugos reikalavimų, piktnaudžiaujama netipinėmis darbo sutartimis; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares aktyviau kovoti su nedeklaruojamu darbu ir mažų garantijų darbu, įskaitant vadinamąjį fiktyvų darbą ne visą darbo laiką, ir užtikrinti tinkamą visų darbuotojų socialinę apsaugą; be to, apgailestauja, kad, nenorint laikytis įdarbinimo ir socialinės apsaugos reikalavimų, piktnaudžiaujama netipinėmis darbo sutartimis;

| 19. | ragina valstybes nares pagerinti įvairių institucijų (darbo ir mokesčių inspekcijų, savivaldybių ir socialinės apsaugos tarnybų) administracinį bendradarbiavimą nacionaliniu ir ES lygmenimis, nes tai padėtų įgyvendinti Sąjungos darbo teisės nuostatas, mažinti nedeklaruojamą darbą ir veiksmingiau spręsti problemas, kylančias dėl skirtingo įvairių valstybių narių darbo rinkos reglamentavimo; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares pagerinti įvairių institucijų (darbo ir mokesčių inspekcijų, savivaldybių ir socialinės apsaugos tarnybų) administracinį bendradarbiavimą nacionaliniu ir ES lygmenimis, nes tai padėtų įgyvendinti Sąjungos darbo teisės nuostatas, mažinti nedeklaruojamą darbą ir veiksmingiau spręsti problemas, kylančias dėl skirtingo įvairių valstybių narių darbo rinkos reglamentavimo;

| 20. | ragina Komisiją persvarstyti teisės aktus ir stebėti, kaip įgyvendinamos ir koordinuojamos socialinės apsaugos sistemos, jei būtina, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, ir atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad ES darbuotojams migrantams, dirbantiems kitoje valstybėje narėje, neturėtų būti taikomos diskriminacinės socialinės apsaugos priemonės; mano, kad visi ES darbuotojai migrantai, dirbdami kitoje valstybėje narėje, turėtų turėti galimybę naudotis atitinkamomis socialinio draudimo teisėmis ir apsauga; darbuotojus, kurie komandiruojami pagal laisvo paslaugų judėjimo nuostatas, prieš komandiruotę darbdavys turi informuoti apie jiems taikomas užmokesčio ir darbo sąlygas, kaip tai nustatyta Direktyvoje 96/71/EB; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją persvarstyti teisės aktus ir stebėti, kaip įgyvendinamos ir koordinuojamos socialinės apsaugos sistemos, jei būtina, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, ir atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad ES darbuotojams migrantams, dirbantiems kitoje valstybėje narėje, neturėtų būti taikomos diskriminacinės socialinės apsaugos priemonės; mano, kad visi ES darbuotojai migrantai, dirbdami kitoje valstybėje narėje, turėtų turėti galimybę naudotis atitinkamomis socialinio draudimo teisėmis ir apsauga; darbuotojus, kurie komandiruojami pagal laisvo paslaugų judėjimo nuostatas, prieš komandiruotę darbdavys turi informuoti apie jiems taikomas užmokesčio ir darbo sąlygas, kaip tai nustatyta Direktyvoje 96/71/EB;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, pvz., visapusiškai taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir spręsti darbo rinkos susiskaidymo klausimą užtikrinant tinkamą socialinę asmenų pereinamuoju laikotarpiu arba darbuotojų, dirbančių pagal laikinąsias ar ne viso darbo laiko darbo sutartis, apsaugą, kartu sudarant galimybes dalyvauti mokymuose; pažymi, kad neužtikrinus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sumažėtų socialinės apsaugos sistemų tvarumas, išmokų kokybė, darbo jėgos pajamos ir našumas, nukentėtų realioji ekonomika ir socialinė sanglauda ir dėl to būtų pakenkta strategijai „Europa 2020“, pagal kurią siekiama išlaikyti ir didinti užimtumo lygį; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, pvz., visapusiškai taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir spręsti darbo rinkos susiskaidymo klausimą užtikrinant tinkamą socialinę asmenų pereinamuoju laikotarpiu arba darbuotojų, dirbančių pagal laikinąsias ar ne viso darbo laiko darbo sutartis, apsaugą, kartu sudarant galimybes dalyvauti mokymuose; pažymi, kad neužtikrinus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sumažėtų socialinės apsaugos sistemų tvarumas, išmokų kokybė, darbo jėgos pajamos ir našumas, nukentėtų realioji ekonomika ir socialinė sanglauda ir dėl to būtų pakenkta strategijai „Europa 2020“, pagal kurią siekiama išlaikyti ir didinti užimtumo lygį;

| 22. | ragina Komisiją ES mastu ištirti, ar pastarojo meto valstybių narių atliktais darbo įstatymų pakeitimais, kuriais buvo siekiama didinti darbo rinkos lankstumą, nebuvo nepagrįstai sumažintas darbuotojų socialinis saugumas ir pažeisti lankstumo ir saugumo principai; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ES mastu ištirti, ar pastarojo meto valstybių narių atliktais darbo įstatymų pakeitimais, kuriais buvo siekiama didinti darbo rinkos lankstumą, nebuvo nepagrįstai sumažintas darbuotojų socialinis saugumas ir pažeisti lankstumo ir saugumo principai;

| 23. | tvirtai remia pasiūlymą sudaryti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių rezultatų suvestinę, kuri galėtų būti pirmasis žingsnis siekiant nustatyti konkrečius lyginamuosius standartus; |
| --- | --- |

23.

tvirtai remia pasiūlymą sudaryti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių rezultatų suvestinę, kuri galėtų būti pirmasis žingsnis siekiant nustatyti konkrečius lyginamuosius standartus;

| 24. | primygtinai ragina Komisiją tam tikrais atvejais į savo pasiūlymus įtraukti keturis TDO darbotvarkėje dėl deramo darbo nustatytus tikslus ir metinio augimo apžvalgoje apsvarstyti TDO rekomendacijoje dėl minimalios socialinės apsaugos nustatytus tikslus siekiant, kad visi darbuotojai Europoje galėtų pasinaudoti socialine apsauga; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina Komisiją tam tikrais atvejais į savo pasiūlymus įtraukti keturis TDO darbotvarkėje dėl deramo darbo nustatytus tikslus ir metinio augimo apžvalgoje apsvarstyti TDO rekomendacijoje dėl minimalios socialinės apsaugos nustatytus tikslus siekiant, kad visi darbuotojai Europoje galėtų pasinaudoti socialine apsauga;

Savarankiškai dirbančių asmenų socialinė apsauga

| 25. | pažymi, kad savisamda neabejotinai turi būti pripažįstama darbo forma, padedančia kurti darbo vietas ir mažinti nedarbą, o jos plėtra turėtų vykti drauge taikant valstybių narių nacionalinės teisės aktuose nustatytą savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad savisamda neabejotinai turi būti pripažįstama darbo forma, padedančia kurti darbo vietas ir mažinti nedarbą, o jos plėtra turėtų vykti drauge taikant valstybių narių nacionalinės teisės aktuose nustatytą savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą;

| 26. | ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas derinti darbą ir priežiūros prievoles: sudaryti darbuotojams lankstesnes darbo valandų ir darbo vietos galimybes, siekiant užtikrinti, kad nesusidarytų tokia padėtis, kai vienintelė lankstumo galimybė būtų imtis priklausomo savarankiško darbo; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas derinti darbą ir priežiūros prievoles: sudaryti darbuotojams lankstesnes darbo valandų ir darbo vietos galimybes, siekiant užtikrinti, kad nesusidarytų tokia padėtis, kai vienintelė lankstumo galimybė būtų imtis priklausomo savarankiško darbo;

| 27. | pažymi, kad reikalinga išsamesnė naujausia statistika, kuria remiantis būtų galima įvairiais aspektais stebėti ir vertinti savarankiškai dirbančių asmenų svarbą ekonominiu požiūriu ir skirtingas savarankiško darbo kategorijas; taip pat prašo įtraukti su savisamda susijusius klausimus į Europos Sąjungos darbo jėgos tyrimą; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad reikalinga išsamesnė naujausia statistika, kuria remiantis būtų galima įvairiais aspektais stebėti ir vertinti savarankiškai dirbančių asmenų svarbą ekonominiu požiūriu ir skirtingas savarankiško darbo kategorijas; taip pat prašo įtraukti su savisamda susijusius klausimus į Europos Sąjungos darbo jėgos tyrimą;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to, jog nėra aiškios nacionalinės savisamdos apibrėžties, didėja pavojus, kad ES darbuotojai turės dirbti fiktyvų savarankišką darbą, ir gali sumažėti darbuotojų galimybės naudotis tinkama socialine apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl skirtingo savarankiškai dirbančių asmenų statuso valstybėse narėse reikia ieškoti sprendimų, kaip būtų galima geriau koordinuoti savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, kad nebūtų varžoma laisvo darbuotojų judėjimo teisė; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to, jog nėra aiškios nacionalinės savisamdos apibrėžties, didėja pavojus, kad ES darbuotojai turės dirbti fiktyvų savarankišką darbą, ir gali sumažėti darbuotojų galimybės naudotis tinkama socialine apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl skirtingo savarankiškai dirbančių asmenų statuso valstybėse narėse reikia ieškoti sprendimų, kaip būtų galima geriau koordinuoti savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, kad nebūtų varžoma laisvo darbuotojų judėjimo teisė;

| 29. | ragina Komisiją skatinti valstybių narių mainus siekiant pateikti įvairių netipinio užimtumo formų, įskaitant savisamdą, gaires, norint padėti valstybėms narėms tinkamai taikyti atitinkamus darbo teisės aktus ir socialinės apsaugos priemones tokio pobūdžio darbą dirbantiems darbuotojams; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų aiškiai apibrėžti fiktyvią savisamdą ir, nustačius ir įrodžius tokius atvejus, taikyti sankcijas darbdaviams; tačiau pabrėžia, kad priimančioji valstybė narė, kurios teritorijoje atliekamas darbas, ir toliau turėtų būti teisiškai atsakinga už užimtumo statuso nustatymą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją skatinti valstybių narių mainus siekiant pateikti įvairių netipinio užimtumo formų, įskaitant savisamdą, gaires, norint padėti valstybėms narėms tinkamai taikyti atitinkamus darbo teisės aktus ir socialinės apsaugos priemones tokio pobūdžio darbą dirbantiems darbuotojams; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų aiškiai apibrėžti fiktyvią savisamdą ir, nustačius ir įrodžius tokius atvejus, taikyti sankcijas darbdaviams; tačiau pabrėžia, kad priimančioji valstybė narė, kurios teritorijoje atliekamas darbas, ir toliau turėtų būti teisiškai atsakinga už užimtumo statuso nustatymą;

| 30. | ragina Europos socialinius partnerius, Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti priklausomo savarankiško darbo klausimą ir rasti praktinių sprendimų, visų pirma tose srityse, kuriose svarbi tarpvalstybinė veikla, ir pažeidžiamų asmenų, pvz., namų ūkyje dirbančių asmenų ir mažą darbo užmokestį gaunančių asmenų, grupėms; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos socialinius partnerius, Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti priklausomo savarankiško darbo klausimą ir rasti praktinių sprendimų, visų pirma tose srityse, kuriose svarbi tarpvalstybinė veikla, ir pažeidžiamų asmenų, pvz., namų ūkyje dirbančių asmenų ir mažą darbo užmokestį gaunančių asmenų, grupėms;

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares siekti, kad savisamda nebūtų naudojama kaip būdas neleisti, kad darbuotojai pasinaudotų socialinėmis ir darbo garantijomis, arba kaip būdas darbdaviams apeiti darbo ir socialinės apsaugos teisę; taip pat ragina netapatinti savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomų darbuotojų, kad būtų išlaikyti savisamdos ir tokio pobūdžio ekonominės veiklos privalumai ir kad būtų prisidėta prie verslumo plėtros ir paslaugų kokybės; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina valstybes nares siekti, kad savisamda nebūtų naudojama kaip būdas neleisti, kad darbuotojai pasinaudotų socialinėmis ir darbo garantijomis, arba kaip būdas darbdaviams apeiti darbo ir socialinės apsaugos teisę; taip pat ragina netapatinti savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomų darbuotojų, kad būtų išlaikyti savisamdos ir tokio pobūdžio ekonominės veiklos privalumai ir kad būtų prisidėta prie verslumo plėtros ir paslaugų kokybės;

| 32. | ragina valstybes nares, jei būtina, plėtoti socialinę apsaugą senatvės, negalios, motinystės (tėvystės), nedarbo atvejais, kad ji būtų geriau pritaikyta savarankiškai dirbančių asmenų poreikiams; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares, jei būtina, plėtoti socialinę apsaugą senatvės, negalios, motinystės (tėvystės), nedarbo atvejais, kad ji būtų geriau pritaikyta savarankiškai dirbančių asmenų poreikiams;

| 33. | ragina valstybes nares skatinti ir remti kolektyvinį draudimą nuo nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų; ragina valstybes nares užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų galimybes naudotis kolektyvinėmis ir solidarumo principais grindžiamomis draudimo ir pensijų sistemomis; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares skatinti ir remti kolektyvinį draudimą nuo nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų; ragina valstybes nares užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų galimybes naudotis kolektyvinėmis ir solidarumo principais grindžiamomis draudimo ir pensijų sistemomis;

| 34. | ragina valstybes nares pateikti visiems piliečiams informaciją apie jų teises, susijusias su socialine apsauga, taip pat suteikti asmenims, kurie nori dirbti savarankiškai, tinkamą informaciją apie tai, kaip pakis jų socialinė apsauga, ir apie dėl tokio statuso pasikeitimo taikytiną darbo teisę, taip pat apie kitų su jų ekonomine veikla susijusių teisių ir prievolių pokyčius; taip pat ragina Komisiją pateikti savarankiškai dirbantiems ir mobiliesiems darbuotojams informaciją apie jų teises ir prievoles, susijusias su migracija, imigracija ir tarpvalstybiniu darbu; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares pateikti visiems piliečiams informaciją apie jų teises, susijusias su socialine apsauga, taip pat suteikti asmenims, kurie nori dirbti savarankiškai, tinkamą informaciją apie tai, kaip pakis jų socialinė apsauga, ir apie dėl tokio statuso pasikeitimo taikytiną darbo teisę, taip pat apie kitų su jų ekonomine veikla susijusių teisių ir prievolių pokyčius; taip pat ragina Komisiją pateikti savarankiškai dirbantiems ir mobiliesiems darbuotojams informaciją apie jų teises ir prievoles, susijusias su migracija, imigracija ir tarpvalstybiniu darbu;

| 35. | ragina valstybes nares ir Komisiją laikantis nacionalinės praktikos į socialinės apsaugos plėtojimo ir modernizavimo procesą įtraukti socialinius partnerius ir plėtoti socialinį dialogą ES ir nacionaliniu lygmenimis; taip pat ragina socialinius partnerius įtraukti į darbotvarkę su savarankiškai dirbančių asmenų darbo teisėmis ir socialine apsauga susijusias problemas, kad būtų galima pradėti taikyti atitinkamos socialinės apsaugos sistemos nuostatas savarankiškai dirbantiems asmenims, ir išnagrinėti, ar ir kaip savarankiškai dirbantys asmenys turėtų būti įtraukti į kolektyvines derybas, įskaitant konkrečias strategijas, kaip įtraukti savarankiškai dirbantiems asmenims rūpimus klausimus tais atvejais, kai pagal nacionalinę teisę profesinėms sąjungoms neleidžiama atstovauti savarankiškai dirbantiems asmenims; skatina socialinius partnerius keistis su profesinėmis sąjungomis ir profesinėmis organizacijomis geriausios praktikos pavyzdžiais apie savarankiškai dirbantiems asmenims teikiamas paslaugas, kovą su fiktyvia savisamda ir visiškai savarankiškai dirbančių asmenų vienijimą; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares ir Komisiją laikantis nacionalinės praktikos į socialinės apsaugos plėtojimo ir modernizavimo procesą įtraukti socialinius partnerius ir plėtoti socialinį dialogą ES ir nacionaliniu lygmenimis; taip pat ragina socialinius partnerius įtraukti į darbotvarkę su savarankiškai dirbančių asmenų darbo teisėmis ir socialine apsauga susijusias problemas, kad būtų galima pradėti taikyti atitinkamos socialinės apsaugos sistemos nuostatas savarankiškai dirbantiems asmenims, ir išnagrinėti, ar ir kaip savarankiškai dirbantys asmenys turėtų būti įtraukti į kolektyvines derybas, įskaitant konkrečias strategijas, kaip įtraukti savarankiškai dirbantiems asmenims rūpimus klausimus tais atvejais, kai pagal nacionalinę teisę profesinėms sąjungoms neleidžiama atstovauti savarankiškai dirbantiems asmenims; skatina socialinius partnerius keistis su profesinėmis sąjungomis ir profesinėmis organizacijomis geriausios praktikos pavyzdžiais apie savarankiškai dirbantiems asmenims teikiamas paslaugas, kovą su fiktyvia savisamda ir visiškai savarankiškai dirbančių asmenų vienijimą;

o

o o

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  http://www.ilo.org/global/publications/books/WCMS_142209/lang--en/index.htm

(2)  http://www.ilo.org/public/english/protection/download/lifecycl/lifecycle.pdf

(3)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(4)  OL L 180, 2010 7 15, p. 1.

(5)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(6)  OL L 245, 1992 8 26, p. 46.

(7)  OL L 245, 1992 8 26, p. 49.

(8)  OL C 8, 2000 1 12, p. 7.

(9)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st06/st06624-ad01.en11.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lt&pubId=7315

(11)  OL C 18, 2011 1 19, p. 44.

(12)  OL C 161, 2013 6 6, p. 14.

(13)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(14)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 112.

(15)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 39.

(16)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 304.

(17)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 8.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0365.

(19)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 1.

(20)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(21)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 401.

(22)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 65.

(23)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(24)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0204.

(25)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0266.

(26)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=92570

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1366.htm

(28)  http://www.eurofound.europa.eu/comparative/tn0801018s/tn0801018s.htm

(29)  http://www.eurofound.europa.eu/eiro/studies/tn1206018s/tn1206018s_3.htm

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/56

---

P7_TA(2014)0015

Naujasis sanglaudos politikos programavimo laikotarpis

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (2013/2095(INI))

(2016/C 482/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir tolesnius straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir tolesnius straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos (COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos (COM(2013)0246),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Europos socialinio fondo ateities (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Europos socialinio fondo ateities (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl gero ES regioninės politikos valdymo: Europos Komisijos pagalbos ir kontrolės procedūros (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl gero ES regioninės politikos valdymo: Europos Komisijos pagalbos ir kontrolės procedūros (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimo. Ko pasimokyta siekiant ateityje įgyvendinti ES sanglaudos politiką? (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimo. Ko pasimokyta siekiant ateityje įgyvendinti ES sanglaudos politiką? (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)0092),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą (COM(2013)0463), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą (COM(2013)0463),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Sanglaudos politika. strateginė ataskaita dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m.“ (COM(2013)0210) ir prie jos pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Sanglaudos politika. strateginė ataskaita dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m.“ (COM(2013)0210) ir prie jos pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0129),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Partnerystės principas įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą. Partnerystei skirto Europos elgesio kodekso elementai“ (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Partnerystės principas įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą. Partnerystei skirto Europos elgesio kodekso elementai“ (SWD(2012)0106),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2014–2020 m. Bendros strateginės programos elementai: Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas, Sanglaudos fondas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondas“ (SWD(2012)0061, I ir II dalys), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2014–2020 m. Bendros strateginės programos elementai: Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas, Sanglaudos fondas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondas“ (SWD(2012)0061, I ir II dalys),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Sanglaudos politikos vaidmens ir prioritetų ir dėl strategijos „Europa 2020“ (CESE 994/2011 – ECO/291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Sanglaudos politikos vaidmens ir prioritetų ir dėl strategijos „Europa 2020“ (CESE 994/2011 – ECO/291),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Partnerystės principas įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą. Europos partnerystės elgesio kodekso elementai“ (CESE 1396/2012 – ECO/330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Partnerystės principas įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą. Europos partnerystės elgesio kodekso elementai“ (CESE 1396/2012 – ECO/330),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (CESE 1557/2013 – SOC/481), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (CESE 1557/2013 – SOC/481),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 1 d. įvykusioje plenarinėje sesijoje priimtą Regionų komiteto rezoliuciją „Sanglaudos politikos po 2013 m. teisės aktų rinkinys“ (2013/C62/01), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 1 d. įvykusioje plenarinėje sesijoje priimtą Regionų komiteto rezoliuciją „Sanglaudos politikos po 2013 m. teisės aktų rinkinys“ (2013/C62/01),

| — | atsižvelgdamas 2013 m. į spalio 7–9 d. Regionų komiteto nuomonės projektą dėl rekomendacijų dėl geresnio išlaidų panaudojimo (COTER-V-040), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2013 m. į spalio 7–9 d. Regionų komiteto nuomonės projektą dėl rekomendacijų dėl geresnio išlaidų panaudojimo (COTER-V-040),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0007/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0007/2014),

| A. | kadangi valstybės narės šiuo metu rengia savo partnerystės susitarimus ir veiksmų programas naujam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybės narės šiuo metu rengia savo partnerystės susitarimus ir veiksmų programas naujam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui;

| B. | kadangi galutinį susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicijų fondų teisinio pagrindo tikimasi pasiekti iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

B.

kadangi galutinį susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicijų fondų teisinio pagrindo tikimasi pasiekti iki 2013 m. pabaigos;

| C. | kadangi Bendrų nuostatų reglamente (BNR) nustatytos bendros taisyklės, taikytinos penkiems Europos Sąjungos fondams: Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui; |
| --- | --- |

C.

kadangi Bendrų nuostatų reglamente (BNR) nustatytos bendros taisyklės, taikytinos penkiems Europos Sąjungos fondams: Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui;

| D. | kadangi sanglaudos politikos tikslas – mažinti esamus ES regionų skirtumus, skiriant finansavimą ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai stiprinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi sanglaudos politikos tikslas – mažinti esamus ES regionų skirtumus, skiriant finansavimą ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai stiprinti;

| E. | kadangi sanglaudos politika padeda siekti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

E.

kadangi sanglaudos politika padeda siekti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| F. | kadangi daugumai valstybių narių sanglaudos politika, kuri yra pagrindinė ES vystymosi politikos sritis, padeda įveikti ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugumai valstybių narių sanglaudos politika, kuri yra pagrindinė ES vystymosi politikos sritis, padeda įveikti ekonomikos krizę;

| G. | kadangi būtina dėti kuo daugiau pastangų, kad visoms valdžios institucijoms ir paramos gavėjams būtų kuo paprasčiau rengti ir įgyvendinti su 2014–2020 m. sanglaudos politika susijusias programas; |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina dėti kuo daugiau pastangų, kad visoms valdžios institucijoms ir paramos gavėjams būtų kuo paprasčiau rengti ir įgyvendinti su 2014–2020 m. sanglaudos politika susijusias programas;

Siekiant užtikrinti, kad naujas sanglaudos politikos programavimo laikotarpis būtų pradėtas veiksmingai ir laiku

| 1. | pripažįsta, kad pastaraisiais metais milijardai eurų sanglaudos politikai skirtų lėšų buvo sėkmingai investuota į naujų darbo vietų kūrimą, paramą inovatyvioms įmonėms ir transporto jungčių plėtrą visoje ES; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad pastaraisiais metais milijardai eurų sanglaudos politikai skirtų lėšų buvo sėkmingai investuota į naujų darbo vietų kūrimą, paramą inovatyvioms įmonėms ir transporto jungčių plėtrą visoje ES;

| 2. | tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES regionai vis dar skiriasi vieni nuo kitų ir kad kai kuriais atvejais tie skirtumai didėja, taip pat į tai, kad nuolatinės investicijos iš ES fondų vietos ir regiono lygmenimis yra gyvybiškai svarbios siekiant užtikrinti, kad parama ir toliau pasiektų tas vietoves, kurias reikia atgaivinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu; |
| --- | --- |

2.

tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES regionai vis dar skiriasi vieni nuo kitų ir kad kai kuriais atvejais tie skirtumai didėja, taip pat į tai, kad nuolatinės investicijos iš ES fondų vietos ir regiono lygmenimis yra gyvybiškai svarbios siekiant užtikrinti, kad parama ir toliau pasiektų tas vietoves, kurias reikia atgaivinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu;

| 3. | pažymi, kad sanglaudos politika, be kitų problemų, turi padėti spręsti didėjančio jaunimo nedarbo Europos Sąjungoje problemą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad sanglaudos politika, be kitų problemų, turi padėti spręsti didėjančio jaunimo nedarbo Europos Sąjungoje problemą;

| 4. | pabrėžia, kad dabartiniu ekonomikos, finansų ir socialinės krizės laikotarpiu sanglaudos politikos finansavimas daugelyje valstybių narių yra svarbiausiais viešųjų investicijų šaltinis ir kad esant tokiai padėčiai atitinkamoms valstybėms narėms gali tekti būti lanksčioms norint atgaivinti savo ekonomiką; todėl atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu užtikrinti, kad valstybės narės ir regionai galėtų kuo anksčiau pradėti naują sanglaudos politikos finansavimo etapą 2014 m. pradžioje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dabartiniu ekonomikos, finansų ir socialinės krizės laikotarpiu sanglaudos politikos finansavimas daugelyje valstybių narių yra svarbiausiais viešųjų investicijų šaltinis ir kad esant tokiai padėčiai atitinkamoms valstybėms narėms gali tekti būti lanksčioms norint atgaivinti savo ekonomiką; todėl atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu užtikrinti, kad valstybės narės ir regionai galėtų kuo anksčiau pradėti naują sanglaudos politikos finansavimo etapą 2014 m. pradžioje;

| 5. | palankiai vertinai tai, kad priimta 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (DFP) ir sanglaudos politikos teisinis pagrindas; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad nauja sanglaudos politika būtų pradėta vykdyti greitai ir veiksmingai, pasiektas teigiamas rezultatas; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertinai tai, kad priimta 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (DFP) ir sanglaudos politikos teisinis pagrindas; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad nauja sanglaudos politika būtų pradėta vykdyti greitai ir veiksmingai, pasiektas teigiamas rezultatas;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad du trečdaliai neįvykdytų įsipareigojimų (arba RAL, remiantis prancūzišku terminu reste à liquider), susikaupusių 2007–2013 m. DFP pabaigoje, yra susiję su sanglaudos politikos finansavimu; pabrėžia, kad reikia rasti patikimą būdą, kaip sumažinti riziką, kad ES programų įgyvendinimas nebūtų blokuojamas dėl neatliktų mokėjimų; atkreipia dėmesį į tai, kad nors taisyklė N+3 labai svarbi siekiant užtikrinti sanglaudos politikos remiamų projektų vykdymą, ji turės poveikio neįvykdytų įsipareigojimų kaupimuisi per ateinančius metus, ypač vėlavimo pradėti vykdyti naujas programas atveju; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad du trečdaliai neįvykdytų įsipareigojimų (arba RAL, remiantis prancūzišku terminu reste à liquider), susikaupusių 2007–2013 m. DFP pabaigoje, yra susiję su sanglaudos politikos finansavimu; pabrėžia, kad reikia rasti patikimą būdą, kaip sumažinti riziką, kad ES programų įgyvendinimas nebūtų blokuojamas dėl neatliktų mokėjimų; atkreipia dėmesį į tai, kad nors taisyklė N+3 labai svarbi siekiant užtikrinti sanglaudos politikos remiamų projektų vykdymą, ji turės poveikio neįvykdytų įsipareigojimų kaupimuisi per ateinančius metus, ypač vėlavimo pradėti vykdyti naujas programas atveju;

| 7. | taip pat pažymi, jog labai svarbu užtikrinti ne tik tai, kad naujas sanglaudos politikos programavimo laikotarpis būtų pradėtas veiksmingai ir laiku, bet ir partnerystės susitarimų ir veiksmų programų kokybę siekiant, kad būtų užtikrintas ilgalaikis visų fondų teikiamų galimybių panaudojimas; |
| --- | --- |

7.

taip pat pažymi, jog labai svarbu užtikrinti ne tik tai, kad naujas sanglaudos politikos programavimo laikotarpis būtų pradėtas veiksmingai ir laiku, bet ir partnerystės susitarimų ir veiksmų programų kokybę siekiant, kad būtų užtikrintas ilgalaikis visų fondų teikiamų galimybių panaudojimas;

| 8. | pabrėžia, kad laikosi pozicijos, jog iki 2016 m. pabaigos svarbu atlikti privalomą būsimosios DFP peržiūrą ir persvarstymą, kad nauja Komisija ir naujas Parlamentas galėtų iš naujo įvertinti politinius ES prioritetus, prireikus pritaikyti DFP prie naujų uždavinių ir visapusiškai atsižvelgti į naujausias makroekonomines prognozes; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad laikosi pozicijos, jog iki 2016 m. pabaigos svarbu atlikti privalomą būsimosios DFP peržiūrą ir persvarstymą, kad nauja Komisija ir naujas Parlamentas galėtų iš naujo įvertinti politinius ES prioritetus, prireikus pritaikyti DFP prie naujų uždavinių ir visapusiškai atsižvelgti į naujausias makroekonomines prognozes;

Bendrų nuostatų reglamentas

| 9. | palankiai vertina reglamento, kuriuo bus nustatytas tvirtesnis ir visapusiškesnis požiūris į sanglaudos politikos finansavimą pagal Bendrą strateginę programą, patobulinimus; pripažįsta, kad tai yra itin svarbu siekiant užtikrinti, kad projektai turėtų didesnį poveikį ir kad įgyvendinant juos būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų; ragina valstybes nares nustatyti dar daugiau priemonių, supaprastinančių biurokratines procedūras ir programų administravimą; mano, kad tai turėtų užtikrinti sklandų šių programų įgyvendinimą ir veiksmingą fondų naudojimą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina reglamento, kuriuo bus nustatytas tvirtesnis ir visapusiškesnis požiūris į sanglaudos politikos finansavimą pagal Bendrą strateginę programą, patobulinimus; pripažįsta, kad tai yra itin svarbu siekiant užtikrinti, kad projektai turėtų didesnį poveikį ir kad įgyvendinant juos būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų; ragina valstybes nares nustatyti dar daugiau priemonių, supaprastinančių biurokratines procedūras ir programų administravimą; mano, kad tai turėtų užtikrinti sklandų šių programų įgyvendinimą ir veiksmingą fondų naudojimą;

| 10. | palankiai vertina pasiūlymus BNR numatyti supaprastinimo priemones, siekiant sumažinti administracinę naštą; mano, kad padarius šį procesą paprastesnį pareiškėjams, paramos gavėjams ir vadovaujančiosioms institucijoms ES finansavimas suteiks papildomos naudos; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina pasiūlymus BNR numatyti supaprastinimo priemones, siekiant sumažinti administracinę naštą; mano, kad padarius šį procesą paprastesnį pareiškėjams, paramos gavėjams ir vadovaujančiosioms institucijoms ES finansavimas suteiks papildomos naudos;

| 11. | pripažįsta, kad sanglaudos politikos įnašas gali būti itin svarbus įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ uždavinius, todėl pabrėžia, jog svarbu suderinti sanglaudos politiką su strategijos „Europa 2020“ tikslais, pagal temas sutelkiant dėmesį į kelis konkrečius tikslus; pabrėžia, kad taikant šį požiūrį paliekama pakankamai lankstumo, siekiant patenkinti ir vietos, ir regionų poreikius; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad sanglaudos politikos įnašas gali būti itin svarbus įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ uždavinius, todėl pabrėžia, jog svarbu suderinti sanglaudos politiką su strategijos „Europa 2020“ tikslais, pagal temas sutelkiant dėmesį į kelis konkrečius tikslus; pabrėžia, kad taikant šį požiūrį paliekama pakankamai lankstumo, siekiant patenkinti ir vietos, ir regionų poreikius;

| 12. | pabrėžia pažangiosios specializacijos strategijos svarbą, kadangi ji papildo integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslus, nes įgyvendinant šią strategiją daugiausia dėmesio skiriama tų sričių, kuriose konkrečios valstybės narės ar regionai yra konkurencingi, gali pasidalyti geriausia patirtimi bei sujungti mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą, nustatymui ir plėtrai, užmezgant ES masto partnerystes; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia pažangiosios specializacijos strategijos svarbą, kadangi ji papildo integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslus, nes įgyvendinant šią strategiją daugiausia dėmesio skiriama tų sričių, kuriose konkrečios valstybės narės ar regionai yra konkurencingi, gali pasidalyti geriausia patirtimi bei sujungti mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą, nustatymui ir plėtrai, užmezgant ES masto partnerystes;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors sanglaudos politikoje jau taikomos su tam tikrų sąlygų laikymusi siejamos priemonės, kitu programavimo laikotarpiu bus siekiama padidinti finansavimo veiksmingumą, skiriant jį tik tuomet, jeigu bus patenkinti tam tikri kriterijai; laikosi nuomonės, kad sanglaudos politika – tai politika, įgyvendinama siekiant paremti regionų sanglaudą, kuri neturėtų būti naudojama kaip kitos ES politikos, kuria siekiama įgyvendinti makroekonomines reformas valstybėse narėse, garantija; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad nors sanglaudos politikoje jau taikomos su tam tikrų sąlygų laikymusi siejamos priemonės, kitu programavimo laikotarpiu bus siekiama padidinti finansavimo veiksmingumą, skiriant jį tik tuomet, jeigu bus patenkinti tam tikri kriterijai; laikosi nuomonės, kad sanglaudos politika – tai politika, įgyvendinama siekiant paremti regionų sanglaudą, kuri neturėtų būti naudojama kaip kitos ES politikos, kuria siekiama įgyvendinti makroekonomines reformas valstybėse narėse, garantija;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl laiko, sugaišto prisitaikant prie pokyčių, kurių įvyks įsigaliojus BNR, gali būti vėluojama parengti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl laiko, sugaišto prisitaikant prie pokyčių, kurių įvyks įsigaliojus BNR, gali būti vėluojama parengti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas;

Pažanga valstybėse narėse

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, jog akivaizdu, kad valstybės narės pasiekusios labai skirtingus pasirengimo kitam programavimo laikotarpiui etapus; pripažįsta, kad nors kai kurios valstybės narės padarė nemenką pažangą ir pateikė savo partnerystės susitarimų projektus tvirtinti Komisijai, kitos valstybės labiau atsilieka šiame procese; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, jog akivaizdu, kad valstybės narės pasiekusios labai skirtingus pasirengimo kitam programavimo laikotarpiui etapus; pripažįsta, kad nors kai kurios valstybės narės padarė nemenką pažangą ir pateikė savo partnerystės susitarimų projektus tvirtinti Komisijai, kitos valstybės labiau atsilieka šiame procese;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, jog apskritai tos naujesnės valstybės narės (12 ES valstybių narių), kurios dalyvavo dalyje 2000–2006 m. programų ir visose 2007–2013 m. programose, padarė gerokai didesnę pažangą rengdamosi naujam programavimo laikotarpiui, palyginti su kai kuriomis iš 15 ES valstybių narių; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, jog apskritai tos naujesnės valstybės narės (12 ES valstybių narių), kurios dalyvavo dalyje 2000–2006 m. programų ir visose 2007–2013 m. programose, padarė gerokai didesnę pažangą rengdamosi naujam programavimo laikotarpiui, palyginti su kai kuriomis iš 15 ES valstybių narių;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse kitam programavimo laikotarpiui skirtas biudžetas buvo gerokai sumažintas, o kitose – tebevyksta diskusijos dėl biudžeto lėšų paskirstymo valstybėse narėse; pripažįsta, kad dėl abiejų šių problemų pasirengimo procesas gali užtrukti; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse kitam programavimo laikotarpiui skirtas biudžetas buvo gerokai sumažintas, o kitose – tebevyksta diskusijos dėl biudžeto lėšų paskirstymo valstybėse narėse; pripažįsta, kad dėl abiejų šių problemų pasirengimo procesas gali užtrukti;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės, kurios rengdamosi kitam sanglaudos politikos finansavimo etapui padarė nemenką pažangą, 2013 m. birželio arba liepos mėn. pateikė savo partnerystės susitarimų ir veiksmų programų projektus Komisijai, kad ši pateiktų savo neoficialias pastabas; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės, kurios rengdamosi kitam sanglaudos politikos finansavimo etapui padarė nemenką pažangą, 2013 m. birželio arba liepos mėn. pateikė savo partnerystės susitarimų ir veiksmų programų projektus Komisijai, kad ši pateiktų savo neoficialias pastabas;

| 19. | pripažįsta, kad daugelis tų valstybių narių, kurios pasiekė gerus rezultatus, pasirengimo procesą pradėjo dar 2010 m., ragindamos atitinkamas suinteresuotąsias šalis prisidėti prie diskusijų dėl poreikių ir prioritetų nustatymo; todėl palankiai vertina pastangas kuo anksčiau pradėti pasirengimo procesą ir mano, kad tai aiškiai skatina geresnį pasirengimą; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad daugelis tų valstybių narių, kurios pasiekė gerus rezultatus, pasirengimo procesą pradėjo dar 2010 m., ragindamos atitinkamas suinteresuotąsias šalis prisidėti prie diskusijų dėl poreikių ir prioritetų nustatymo; todėl palankiai vertina pastangas kuo anksčiau pradėti pasirengimo procesą ir mano, kad tai aiškiai skatina geresnį pasirengimą;

| 20. | pabrėžia, jog didesnė pažanga rengiantis kitam programavimo laikotarpiui priklauso nuo to, ar atitinkamos valdžios institucijos ir organizacijos pakankamai pajėgios investuoti laiką ir pinigus į pasirengimą ir skirti tam pakankamai darbuotojų ankstyvame etape; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog didesnė pažanga rengiantis kitam programavimo laikotarpiui priklauso nuo to, ar atitinkamos valdžios institucijos ir organizacijos pakankamai pajėgios investuoti laiką ir pinigus į pasirengimą ir skirti tam pakankamai darbuotojų ankstyvame etape;

| 21. | pripažįsta, jog tokia didesnė pažanga rengiantis kitam programavimo laikotarpiui reiškia, kad kai kuriais atvejais ex ante vertinimas ir strateginiai poveikio aplinkai vertinimai (SPAV) buvo atlikti laiku, o tai suteikė galimybę, remiantis tų vertinimų rezultatais, 2013 m. rugsėjo ir spalio mėn. iš dalies pakeisti projektus; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, jog tokia didesnė pažanga rengiantis kitam programavimo laikotarpiui reiškia, kad kai kuriais atvejais ex ante vertinimas ir strateginiai poveikio aplinkai vertinimai (SPAV) buvo atlikti laiku, o tai suteikė galimybę, remiantis tų vertinimų rezultatais, 2013 m. rugsėjo ir spalio mėn. iš dalies pakeisti projektus;

| 22. | pripažįsta, kad kai kurių valstybių narių vyriausybėse įvyko pokyčių, kurie galėjo sutrukdyti joms rengtis kitam programavimo laikotarpiui; atkreipia dėmesį į tai, kad tokiais atvejais, kaip šie, valstybėse narėse veikiančių sistemų, kurios užtikrina, kad visas administracinis darbas būtų tęsiamas, nepaisant pokyčių vyriausybėje, teikiami pranašumai itin svarbūs tam, kad šis pasirengimo procesas nenutrūktų; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad kai kurių valstybių narių vyriausybėse įvyko pokyčių, kurie galėjo sutrukdyti joms rengtis kitam programavimo laikotarpiui; atkreipia dėmesį į tai, kad tokiais atvejais, kaip šie, valstybėse narėse veikiančių sistemų, kurios užtikrina, kad visas administracinis darbas būtų tęsiamas, nepaisant pokyčių vyriausybėje, teikiami pranašumai itin svarbūs tam, kad šis pasirengimo procesas nenutrūktų;

| 23. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pasirengimas kitam sanglaudos politikos finansavimo etapui turėtų vykti politiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad baigti rengti partnerystės susitarimą būtų vyriausybių prioritetas; |
| --- | --- |

23.

taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pasirengimas kitam sanglaudos politikos finansavimo etapui turėtų vykti politiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad baigti rengti partnerystės susitarimą būtų vyriausybių prioritetas;

Pažanga rengiant partnerystės susitarimus ir veiksmų programas

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės ketina keisti savo veiksmų programų turinį; palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės nutarė pereiti prie kelių fondų lėšomis finansuojamų programų ar sumažinti veiksmų programų skaičių regiono lygmeniu; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės ketina keisti savo veiksmų programų turinį; palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės nutarė pereiti prie kelių fondų lėšomis finansuojamų programų ar sumažinti veiksmų programų skaičių regiono lygmeniu;

| 25. | pažymi, kad centrinės valdžios regionų administravimo įstaigoms paskirtų kontrolės ir koordinavimo užduočių kiekis labai skiriasi ir priklauso nuo organizacinės struktūros skirtingose valstybėse narėse – kai kuriuose regionuose jos yra itin aktyvios ir kontroliuoja beveik visus sanglaudos politikos finansavimo ir interesų atstovavimo partnerystės susitarimuose aspektus; todėl atkreipia dėmesį į elgesio kodeksą, kuriame pripažįstamas vietos ir regionų subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms tenkantis pagrindinis vaidmuo ir kuriame užtikrinamas 2014–2020 m. sanglaudos politikos partnerystės principas; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad centrinės valdžios regionų administravimo įstaigoms paskirtų kontrolės ir koordinavimo užduočių kiekis labai skiriasi ir priklauso nuo organizacinės struktūros skirtingose valstybėse narėse – kai kuriuose regionuose jos yra itin aktyvios ir kontroliuoja beveik visus sanglaudos politikos finansavimo ir interesų atstovavimo partnerystės susitarimuose aspektus; todėl atkreipia dėmesį į elgesio kodeksą, kuriame pripažįstamas vietos ir regionų subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms tenkantis pagrindinis vaidmuo ir kuriame užtikrinamas 2014–2020 m. sanglaudos politikos partnerystės principas;

| 26. | pabrėžia, kad būtina visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regioninę dimensiją; pabrėžia, kad regionai atlieka svarbų vaidmenį atrenkant sritis, kuriose esama konkurencingumo potencialo; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad būtina visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regioninę dimensiją; pabrėžia, kad regionai atlieka svarbų vaidmenį atrenkant sritis, kuriose esama konkurencingumo potencialo;

| 27. | pabrėžia, kad vienas iš būdų užtikrinti, kad partnerystės susitarimų metodas būtų veiksmingas valstybėse narėse, kuriose veikia įgaliotos administravimo įstaigos, yra į partnerystės susitarimus įtraukti atskirus regionų administravimo įstaigų parengtus skyrius; pabrėžia, jog šis metodas užtikrina, kad administravimo įstaigos, kurioms suteikti su Europos finansavimo programomis susiję įgaliojimai, labiau tiesiogiai dalyvautų rengiant partnerystės susitarimus ir turėtų galimybę plėtoti savo idėjas dėl programavimo ir programos įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad vienas iš būdų užtikrinti, kad partnerystės susitarimų metodas būtų veiksmingas valstybėse narėse, kuriose veikia įgaliotos administravimo įstaigos, yra į partnerystės susitarimus įtraukti atskirus regionų administravimo įstaigų parengtus skyrius; pabrėžia, jog šis metodas užtikrina, kad administravimo įstaigos, kurioms suteikti su Europos finansavimo programomis susiję įgaliojimai, labiau tiesiogiai dalyvautų rengiant partnerystės susitarimus ir turėtų galimybę plėtoti savo idėjas dėl programavimo ir programos įgyvendinimo priemones;

| 28. | tačiau pripažįsta, kad tai gali daryti poveikį bendram valstybių narių pasirengimui; |
| --- | --- |

28.

tačiau pripažįsta, kad tai gali daryti poveikį bendram valstybių narių pasirengimui;

| 29. | nurodo, jog tam, kad būtų laikomasi vietos ir regionų plėtros poreikius atspindinčių veiksmų programų parengimo terminų, būtina veiksmingai koordinuoti valstybių narių lygmeniu, nes tam, kad partnerystės susitarimai būtų sudaryti laiku, už veiksmų programų turinį ir administravimą, jeigu taikytina, turėtų būti atsakingos vietos ir regionų administravimo įstaigos pagal kiekvienos valstybės narės vidaus organizacinę tvarką; |
| --- | --- |

29.

nurodo, jog tam, kad būtų laikomasi vietos ir regionų plėtros poreikius atspindinčių veiksmų programų parengimo terminų, būtina veiksmingai koordinuoti valstybių narių lygmeniu, nes tam, kad partnerystės susitarimai būtų sudaryti laiku, už veiksmų programų turinį ir administravimą, jeigu taikytina, turėtų būti atsakingos vietos ir regionų administravimo įstaigos pagal kiekvienos valstybės narės vidaus organizacinę tvarką;

| 30. | vis dėlto pripažįsta, kad sumažinus regiono lygmens veiksmų programų įvyktų daug valdymo ir organizacinių pokyčių ir todėl dėl veiksmų programų įgyvendinimo sudėtingumo ir programavimo skirtingais šalies ir regiono lygmenimis įvykusių pokyčių pradžioje gali padidėti vėlavimo rizika; |
| --- | --- |

30.

vis dėlto pripažįsta, kad sumažinus regiono lygmens veiksmų programų įvyktų daug valdymo ir organizacinių pokyčių ir todėl dėl veiksmų programų įgyvendinimo sudėtingumo ir programavimo skirtingais šalies ir regiono lygmenimis įvykusių pokyčių pradžioje gali padidėti vėlavimo rizika;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija žino apie didelį susidomėjimą kelių fondų lėšomis finansuojamomis programomis, nurodytomis BNR, ir kad daug valstybių narių 2014–2020 m. programavimo laikotarpius planuoja įgyvendinti bent vieną arba keletą programų, finansuojamų kelių fondų lėšomis; todėl pabrėžia, kad šį metodą reikia įgyvendinti kuo veiksmingiau ir užtikrinant, kad neatsirastų trukdžių ir nebūtų vėluojama; pažymi, kad BNR pripažįstamos skirtingos valstybių narių institucinės sistemos ir numatytos konkretiems atvejams tinkamos priemonės; pabrėžia, kad nustatyti plėtros poreikius ir įgyvendinti programas geriausiai gali regionų ir vietos lygmens įstaigos, nes jos yra arčiau atitinkamų piliečių, organizacijų, įmonių ir institucijų; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija žino apie didelį susidomėjimą kelių fondų lėšomis finansuojamomis programomis, nurodytomis BNR, ir kad daug valstybių narių 2014–2020 m. programavimo laikotarpius planuoja įgyvendinti bent vieną arba keletą programų, finansuojamų kelių fondų lėšomis; todėl pabrėžia, kad šį metodą reikia įgyvendinti kuo veiksmingiau ir užtikrinant, kad neatsirastų trukdžių ir nebūtų vėluojama; pažymi, kad BNR pripažįstamos skirtingos valstybių narių institucinės sistemos ir numatytos konkretiems atvejams tinkamos priemonės; pabrėžia, kad nustatyti plėtros poreikius ir įgyvendinti programas geriausiai gali regionų ir vietos lygmens įstaigos, nes jos yra arčiau atitinkamų piliečių, organizacijų, įmonių ir institucijų;

| 32. | pripažįsta, kad gebėjimas parengti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas vėlesniame pasirengimo etape priklauso nuo to, ar valstybė narė atliko pakankamai išsamią šalies padėties ir būsimų tendencijų analizę; pabrėžia, jog tai užtikrins, kad ES lėšomis būtų veiksmingiau prisidėta prie šaliai nustatytų tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad gebėjimas parengti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas vėlesniame pasirengimo etape priklauso nuo to, ar valstybė narė atliko pakankamai išsamią šalies padėties ir būsimų tendencijų analizę; pabrėžia, jog tai užtikrins, kad ES lėšomis būtų veiksmingiau prisidėta prie šaliai nustatytų tikslų įgyvendinimo;

| 33. | ragina Komisiją viešai skelbti informaciją apie valstybių narių pasirengimą sudaryti partnerystės susitarimus, pvz., apie kiekvieną valstybę narę teikiant santrauką joje nurodant informaciją apie tai, kiek ji yra pasirengusi, nurodant siūlomą turinį ir konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektai, kad kitos valstybės narės ir institucijos galėtų pasimokyti iš gerosios patirties pavyzdžių ir tinkamų metodų; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją viešai skelbti informaciją apie valstybių narių pasirengimą sudaryti partnerystės susitarimus, pvz., apie kiekvieną valstybę narę teikiant santrauką joje nurodant informaciją apie tai, kiek ji yra pasirengusi, nurodant siūlomą turinį ir konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektai, kad kitos valstybės narės ir institucijos galėtų pasimokyti iš gerosios patirties pavyzdžių ir tinkamų metodų;

Ko išmokta 2007–2013 m.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui valstybių narių bus labai sunku pritaikyti 2007–2013 m. programavimo laikotarpyje taikytus metodus ir priemones laikotarpiu po 2013 m; pabrėžia, jog užtikrinti, kad tebevykdomi projektai ir toliau būtų veiksmingi, kartu plėtojant naujus projektus, taip pat nebus lengva; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui valstybių narių bus labai sunku pritaikyti 2007–2013 m. programavimo laikotarpyje taikytus metodus ir priemones laikotarpiu po 2013 m; pabrėžia, jog užtikrinti, kad tebevykdomi projektai ir toliau būtų veiksmingi, kartu plėtojant naujus projektus, taip pat nebus lengva;

| 35. | pripažįsta, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje daugeliui valstybių narių pasirengimas užėmė daugiau laiko, nei tikėtasi; pabrėžia, kad daugelis administravimo įstaigų šią problemą išsprendė užtikrindamos, kad nauji partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų parengti anksčiau; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje daugeliui valstybių narių pasirengimas užėmė daugiau laiko, nei tikėtasi; pabrėžia, kad daugelis administravimo įstaigų šią problemą išsprendė užtikrindamos, kad nauji partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų parengti anksčiau;

| 36. | mano, kad iš valstybių narių pateiktų pavyzdžių akivaizdu, kad reikia labiau derinti skirtingas priemones, veiksmų programas ir skirtingų fondų veiklą ir labiau įtraukti vietos valdžios institucijas, regionines organizacijas ir socialinius bei ekonominius partnerius; |
| --- | --- |

36.

mano, kad iš valstybių narių pateiktų pavyzdžių akivaizdu, kad reikia labiau derinti skirtingas priemones, veiksmų programas ir skirtingų fondų veiklą ir labiau įtraukti vietos valdžios institucijas, regionines organizacijas ir socialinius bei ekonominius partnerius;

| 37. | pripažįsta, kad viena iš ankstesniu programavimo laikotarpiu nustatytų dažnų problemų – tai pernelyg plačiai apibrėžti prioritetai; todėl ragina ateityje nustatant prioritetus laikytis labiau strateginio ir supaprastinto požiūrio ir mažiau prioritetų sieti su konkrečiais tikslais; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad viena iš ankstesniu programavimo laikotarpiu nustatytų dažnų problemų – tai pernelyg plačiai apibrėžti prioritetai; todėl ragina ateityje nustatant prioritetus laikytis labiau strateginio ir supaprastinto požiūrio ir mažiau prioritetų sieti su konkrečiais tikslais;

| 38. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgdamos į sėkmingą patirtį ankstesniame finansavimo etape valstybės narės siekia pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus investicijų, siekiant atverti kitus finansavimo šaltinius, kurie papildytų tradicinius finansavimo metodus; pabrėžia, kad, esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjus privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, didesnis finansinių priemonių naudojimas gali paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, padaryti didinamąjį poveikį su ES biudžetu, atverti alternatyvius finansavimo šaltinius ir užtikrinti svarbų strateginių regioninių investicijų finansavimo srautą; todėl pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškias taisykles, kaip naudoti naujoviškas finansines priemones, tokias kaip paskolos, garantijos ir investicijos į nuosavą kapitalą, kaip subsidijas papildančiu finansavimo šaltiniu, siekiant paskatinti įmonių, viešojo sektoriaus organizacijų ir švietimo įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgdamos į sėkmingą patirtį ankstesniame finansavimo etape valstybės narės siekia pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus investicijų, siekiant atverti kitus finansavimo šaltinius, kurie papildytų tradicinius finansavimo metodus; pabrėžia, kad, esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjus privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, didesnis finansinių priemonių naudojimas gali paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, padaryti didinamąjį poveikį su ES biudžetu, atverti alternatyvius finansavimo šaltinius ir užtikrinti svarbų strateginių regioninių investicijų finansavimo srautą; todėl pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškias taisykles, kaip naudoti naujoviškas finansines priemones, tokias kaip paskolos, garantijos ir investicijos į nuosavą kapitalą, kaip subsidijas papildančiu finansavimo šaltiniu, siekiant paskatinti įmonių, viešojo sektoriaus organizacijų ir švietimo įstaigų bendradarbiavimą;

Fondų veiksmingumas

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, jog iš patirties, įgytos vykdant ankstesnes finansavimo programas, akivaizdu, kad gyvybiškai svarbu užtikrinti teigiamą, ilgalaikį fondų poveikį; be to, pabrėžia programų kokybės ir išlaidų objektyvumo svarbą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, jog iš patirties, įgytos vykdant ankstesnes finansavimo programas, akivaizdu, kad gyvybiškai svarbu užtikrinti teigiamą, ilgalaikį fondų poveikį; be to, pabrėžia programų kokybės ir išlaidų objektyvumo svarbą;

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis valstybių narių nurodė, jog vienas iš tikslų rengiantis kitam finansavimo etapui yra vadovautis rezultatais pagrįstu požiūriu; palankiai vertina kai kurių valstybių narių pateiktus pavyzdžius, kaip veiksmingiau iš anksto apibrėžti numatomus rezultatus, kad finansavimas tektų tiems pasiūlymams, kurie skirti šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis valstybių narių nurodė, jog vienas iš tikslų rengiantis kitam finansavimo etapui yra vadovautis rezultatais pagrįstu požiūriu; palankiai vertina kai kurių valstybių narių pateiktus pavyzdžius, kaip veiksmingiau iš anksto apibrėžti numatomus rezultatus, kad finansavimas tektų tiems pasiūlymams, kurie skirti šiems tikslams pasiekti;

| 41. | pabrėžia, kad daugelio valstybių narių teigimu veiklos koordinavimas įvairiose politikos srityse ir nacionalinių ir regioninių ekonomikos, socialinių ir aplinkosaugos prioritetų pripažinimas yra gyvybiškai svarbūs; mano, kad, atitinkamais atvejais, nacionalinėse veiksmų programose turėtų būti atsižvelgiama į plėtros tikslus vietos ir regionų lygmeniu; pažymi, kad siekiant sustiprinti ES viešųjų investicijų veiksmingumą, reikia skatinti kurti įvairių esamų ES finansavimo šaltinių ir valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų biudžetų sąveiką; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad daugelio valstybių narių teigimu veiklos koordinavimas įvairiose politikos srityse ir nacionalinių ir regioninių ekonomikos, socialinių ir aplinkosaugos prioritetų pripažinimas yra gyvybiškai svarbūs; mano, kad, atitinkamais atvejais, nacionalinėse veiksmų programose turėtų būti atsižvelgiama į plėtros tikslus vietos ir regionų lygmeniu; pažymi, kad siekiant sustiprinti ES viešųjų investicijų veiksmingumą, reikia skatinti kurti įvairių esamų ES finansavimo šaltinių ir valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų biudžetų sąveiką;

Sąveika su kitomis politikos sritimis ir priemonėmis

| 42. | mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės suprastų, kad galima derinti iš visų fondų, kuriems taikomas BNR, teikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

42.

mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės suprastų, kad galima derinti iš visų fondų, kuriems taikomas BNR, teikiamą finansavimą;

| 43. | džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės ketina labiau naudoti naujas priemones, tokias kaip bendruomenės inicijuojama vietoves plėtra (BIVP), integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendri veiksmų planai (BVP); tačiau supranta, kad požiūris į naujas priemones yra nevienodas ir kad nagrinėjant dabartinius valstybių narių planus matyti, jog BIVP bus įgyvendinama plačiau nei ITI, ypač EŽŪFKP, palyginti su ERPF, nes BIVP egzistuoja ilgiau EŽŪFKP programoje ir taip pa dėl to, kad ITI yra nauja priemonė, kurios tinkamam įgyvendinimui reikia laiko; pripažįsta, kad dar reikia palaukti, norint pamatyti, kaip šios priemonės bus visiškai įgyvendintos po pirminio pasirengimo; |
| --- | --- |

43.

džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės ketina labiau naudoti naujas priemones, tokias kaip bendruomenės inicijuojama vietoves plėtra (BIVP), integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendri veiksmų planai (BVP); tačiau supranta, kad požiūris į naujas priemones yra nevienodas ir kad nagrinėjant dabartinius valstybių narių planus matyti, jog BIVP bus įgyvendinama plačiau nei ITI, ypač EŽŪFKP, palyginti su ERPF, nes BIVP egzistuoja ilgiau EŽŪFKP programoje ir taip pa dėl to, kad ITI yra nauja priemonė, kurios tinkamam įgyvendinimui reikia laiko; pripažįsta, kad dar reikia palaukti, norint pamatyti, kaip šios priemonės bus visiškai įgyvendintos po pirminio pasirengimo;

| 44. | mano, kad BIVP yra puikus būdas laikantis principo „iš apačios į viršų“ paskatinti dalyvauti įvairių sričių vietos bendruomenės veikėjus, remiantis programos LEADER sėkme kaimo plėtros srityje; ragina valstybes nares ir regionus pasinaudoti BIVP teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

44.

mano, kad BIVP yra puikus būdas laikantis principo „iš apačios į viršų“ paskatinti dalyvauti įvairių sričių vietos bendruomenės veikėjus, remiantis programos LEADER sėkme kaimo plėtros srityje; ragina valstybes nares ir regionus pasinaudoti BIVP teikiamomis galimybėmis;

| 45. | pripažįsta, kad BVP yra žingsnis į priekį rezultatais grindžiamo valdymo srityje laikantis vieno iš svarbiausių sanglaudos politikos po 2013 m. siekių; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad BVP yra žingsnis į priekį rezultatais grindžiamo valdymo srityje laikantis vieno iš svarbiausių sanglaudos politikos po 2013 m. siekių;

Supaprastinimas

| 46. | pabrėžia, jog svarbu įgyvendinti paprastesnius projektų rengimo ir įgyvendinimo metodus, ir džiaugiasi matydamas, kad valstybėms narėms tai pavyksta pasiekti; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, jog svarbu įgyvendinti paprastesnius projektų rengimo ir įgyvendinimo metodus, ir džiaugiasi matydamas, kad valstybėms narėms tai pavyksta pasiekti;

| 47. | palankiai vertina tai, kad supaprastinimo priemonėms BNR skiriamas ypatingas dėmesys; tačiau pažymi, kad tikrovėje gali būti sunku pasiekti supaprastinimą dėl išlikusių skirtumų tarp fondų, nustatytų konkretiems fondams skirtais reglamentais; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina tai, kad supaprastinimo priemonėms BNR skiriamas ypatingas dėmesys; tačiau pažymi, kad tikrovėje gali būti sunku pasiekti supaprastinimą dėl išlikusių skirtumų tarp fondų, nustatytų konkretiems fondams skirtais reglamentais;

| 48. | palankiai vertina teigiamus veiksmus, kuriais siekiama Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo supaprastinimo ir didesnio jo skaidrumo; atkreipia dėmesį į tai, kad, daugelio valstybių narių nuomone, paraiškų teikimo proceso supaprastinimas paramos gavėjams teikiant aiškią ir prieinamą informaciją yra svarbus pasirengimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui aspektas; palankiai vertina tai kaip būdą užtikrinti sklandų projektų rengimą ir įgyvendinimą, kartu sumažinant pareiškėjams tenkančią biurokratinę naštą; ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas keistis geriausia praktika procedūrų suprastinimo srityje ir, pripažindamas, kad griežtos kontrolės ir audito taisyklės yra būtinos, ragina užtikrinti, kad jos būtų proporcingos ir nesudarytų bereikalingos naštos; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina teigiamus veiksmus, kuriais siekiama Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo supaprastinimo ir didesnio jo skaidrumo; atkreipia dėmesį į tai, kad, daugelio valstybių narių nuomone, paraiškų teikimo proceso supaprastinimas paramos gavėjams teikiant aiškią ir prieinamą informaciją yra svarbus pasirengimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui aspektas; palankiai vertina tai kaip būdą užtikrinti sklandų projektų rengimą ir įgyvendinimą, kartu sumažinant pareiškėjams tenkančią biurokratinę naštą; ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas keistis geriausia praktika procedūrų suprastinimo srityje ir, pripažindamas, kad griežtos kontrolės ir audito taisyklės yra būtinos, ragina užtikrinti, kad jos būtų proporcingos ir nesudarytų bereikalingos naštos;

| 49. | pripažįsta, kad e. sanglauda gali atlikti itin svarbų vaidmenį siekiant sumažinti kliūčių bei užtikrinti procedūrų supaprastinimą, ir palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės nurodo besinaudojančios šia paslauga; mano, kad tai taip pat galėtų labai padėti rengiantis būsimoms finansavimo programoms; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad e. sanglauda gali atlikti itin svarbų vaidmenį siekiant sumažinti kliūčių bei užtikrinti procedūrų supaprastinimą, ir palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės nurodo besinaudojančios šia paslauga; mano, kad tai taip pat galėtų labai padėti rengiantis būsimoms finansavimo programoms;

Partnerystė

| 50. | pabrėžia, kad priimant sprendimus ir rengiant partnerystės susitarimus, kai planuojamos, rengiamos ir įgyvendinamos ES sanglaudos politikos finansavimo programos, reikėtų bendradarbiauti šalies, regiono ir vietos lygmenimis; mano, kad daugiapakopio valdymo principas yra būtinas norint užtikrinti veiksmingą sanglaudos politikos valdymą; todėl pabrėžia, kad į programų rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą būtina visapusiškai įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog šios valdžios institucijos sklandžiai gautų tinkamą informaciją ir joms būtų teikiamos gebėjimų stiprinimo priemonės ir techninė pagalba, siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas visais šio proceso etapais prisidėti prie veiklos ir užtikrinti, kad šis indėlis būtų tinkamiausias; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad priimant sprendimus ir rengiant partnerystės susitarimus, kai planuojamos, rengiamos ir įgyvendinamos ES sanglaudos politikos finansavimo programos, reikėtų bendradarbiauti šalies, regiono ir vietos lygmenimis; mano, kad daugiapakopio valdymo principas yra būtinas norint užtikrinti veiksmingą sanglaudos politikos valdymą; todėl pabrėžia, kad į programų rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą būtina visapusiškai įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog šios valdžios institucijos sklandžiai gautų tinkamą informaciją ir joms būtų teikiamos gebėjimų stiprinimo priemonės ir techninė pagalba, siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas visais šio proceso etapais prisidėti prie veiklos ir užtikrinti, kad šis indėlis būtų tinkamiausias;

| 51. | palankiai vertina aktyvesnį visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių, vietos ir regionų atstovų, nevyriausybinių organizacijų, ekonominių ir socialinių partnerių, privačių įmonių ir universitetų dalyvavimą, kurį patvirtinta valstybių narių pateikti pavyzdžiai; mano, kad bendradarbiavimo su kitomis organizacijomis ir suinteresuotosiomis šalimis, kurios ekonominiais, socialiniais ir aplinkos klausimais vadovaujasi skirtingu požiūriu, plėtra yra svarbi; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina aktyvesnį visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių, vietos ir regionų atstovų, nevyriausybinių organizacijų, ekonominių ir socialinių partnerių, privačių įmonių ir universitetų dalyvavimą, kurį patvirtinta valstybių narių pateikti pavyzdžiai; mano, kad bendradarbiavimo su kitomis organizacijomis ir suinteresuotosiomis šalimis, kurios ekonominiais, socialiniais ir aplinkos klausimais vadovaujasi skirtingu požiūriu, plėtra yra svarbi;

| 52. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti sėkmingą partnerystę gali reikėti vadovautis abiem principais – ir „iš apačios į viršų“, ir „iš viršaus į apačią“; atkreipia dėmesį į tai, kad principo „iš apačios į viršų“, kuriuo vadovaujantis rengiamos išsamios diskusijos su visuomenės, privačiojo ir trečiojo sektorių atstovais, įgyvendinimo pavyzdį pateikė viena valstybė narė, kuri padarė nemenką pažangą rengdamasi kitam programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, jog siekiant užtikrinti sėkmingą partnerystę gali reikėti vadovautis abiem principais – ir „iš apačios į viršų“, ir „iš viršaus į apačią“; atkreipia dėmesį į tai, kad principo „iš apačios į viršų“, kuriuo vadovaujantis rengiamos išsamios diskusijos su visuomenės, privačiojo ir trečiojo sektorių atstovais, įgyvendinimo pavyzdį pateikė viena valstybė narė, kuri padarė nemenką pažangą rengdamasi kitam programavimo laikotarpiui;

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ principais užtikrinama, kad plėtojant partnerystę būtų įgyvendintos socialinę, ekonominę ir aplinkos padėtį atitinkančios nacionalinės strategijos ir aktyviai dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos; palankiai vertina šį veiksmingą būdą užtikrinti, kad būtų laikomasi strateginių reikalavimų, ir kartu kuo labiau į pasirengimo procesą įtraukti atitinkamas suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ principais užtikrinama, kad plėtojant partnerystę būtų įgyvendintos socialinę, ekonominę ir aplinkos padėtį atitinkančios nacionalinės strategijos ir aktyviai dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos; palankiai vertina šį veiksmingą būdą užtikrinti, kad būtų laikomasi strateginių reikalavimų, ir kartu kuo labiau į pasirengimo procesą įtraukti atitinkamas suinteresuotąsias šalis;

Išvada

| 54. | džiaugiasi, kad pasiektas susitarimas dėl sanglaudos politikos teisinio pagrindo, taip pat baigtos derybos dėl BNR ir patvirtinta DFP; |
| --- | --- |

54.

džiaugiasi, kad pasiektas susitarimas dėl sanglaudos politikos teisinio pagrindo, taip pat baigtos derybos dėl BNR ir patvirtinta DFP;

| 55. | pripažįsta daugiapakopio valdymo svarbą įvairiuose pasirengimo etapuose ir atkreipia dėmesį į tai, jog didžiausia pažanga, padaryta rengiantis kitam programavimo laikotarpiui, buvo pagrįsta itin svarbiu dialogu su suinteresuotosiomis šalimis regiono ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

55.

pripažįsta daugiapakopio valdymo svarbą įvairiuose pasirengimo etapuose ir atkreipia dėmesį į tai, jog didžiausia pažanga, padaryta rengiantis kitam programavimo laikotarpiui, buvo pagrįsta itin svarbiu dialogu su suinteresuotosiomis šalimis regiono ir vietos lygmenimis;

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ragina valstybes nares ir regionus siekti užtikrinti, kad parengti partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų kuo geresnės kokybės; pažymi, kad tai padės parengti geros kokybės pasiūlymus dėl projektų, kuriais siekiama konkrečių tikslų norint užtikrinti, kad ES finansavimas turėtų kuo didesnį poveikį; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ragina valstybes nares ir regionus siekti užtikrinti, kad parengti partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų kuo geresnės kokybės; pažymi, kad tai padės parengti geros kokybės pasiūlymus dėl projektų, kuriais siekiama konkrečių tikslų norint užtikrinti, kad ES finansavimas turėtų kuo didesnį poveikį;

| 57. | supranta, kad aktyvios ir gerai informuotos nacionalinės ir regionų administravimo įstaigos, palaikančios ryšius su Komisija, gali daryti teigiamą įtaką pasirengimui naujam programavimo laikotarpiui; todėl primygtinai rekomenduoja, kad Komisija ir nacionalinės bei regionų valdžios institucijos nuolat keistųsi informacija, pavyzdžiui, išsamia informacija apie būsimus įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- |

57.

supranta, kad aktyvios ir gerai informuotos nacionalinės ir regionų administravimo įstaigos, palaikančios ryšius su Komisija, gali daryti teigiamą įtaką pasirengimui naujam programavimo laikotarpiui; todėl primygtinai rekomenduoja, kad Komisija ir nacionalinės bei regionų valdžios institucijos nuolat keistųsi informacija, pavyzdžiui, išsamia informacija apie būsimus įgyvendinimo aktus;

| 58. | rekomenduoja stipriai vėluojančioms šalims griežtai vadovautis Komisijos rekomendacijomis; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turėtų teikti didesnę paramą, kad šių valstybių narių partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų kuo greičiau suderinti; todėl pažymi, kad valstybių narių pažangos pasirengimo etapuose peržiūra padėtų sumažinti vėlavimus; taip pat pažymi, kad įgyvendinimo etape Komisija galėtų ateiti į pagalbą atsiliekančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

58.

rekomenduoja stipriai vėluojančioms šalims griežtai vadovautis Komisijos rekomendacijomis; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turėtų teikti didesnę paramą, kad šių valstybių narių partnerystės susitarimai ir veiksmų programos būtų kuo greičiau suderinti; todėl pažymi, kad valstybių narių pažangos pasirengimo etapuose peržiūra padėtų sumažinti vėlavimus; taip pat pažymi, kad įgyvendinimo etape Komisija galėtų ateiti į pagalbą atsiliekančioms valstybėms narėms;

o

o o

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 21.

(3)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 39.

(4)  OL C 390 E, 2012 12 18, p. 27.

(5)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 41.

(6)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 23.

(7)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 22.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/64

---

P7_TA(2014)0016

Plastiko atliekos aplinkoje

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (2013/2113(INI))

(2016/C 482/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (Pagrindų direktyva dėl atliekų), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (Pagrindų direktyva dėl atliekų),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyvą 96/59/EB dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB/PCT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyvą 96/59/EB dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB/PCT),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (Pakuočių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (Pakuočių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/76/EB dėl atliekų deginimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/76/EB dėl atliekų deginimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮ atliekų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮ atliekų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), taip pat į 2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), taip pat į 2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (COM(2011)0244) ir į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (COM(2011)0244) ir į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (COM(2013)0123), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (COM(2013)0123),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0453/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0453/2013),

| A. | kadangi nėra specialiai plastiko atliekoms skirtų ES teisės aktų ir kadangi plastiko atliekos priskiriamos prie bendro atliekų srauto, neatsižvelgiant į jų ypatybes; kadangi šios rūšies atliekų nebereikėtų laikyti paprastomis šiukšlėmis, o reikėtų vertinti ir kaip išteklius; |
| --- | --- |

A.

kadangi nėra specialiai plastiko atliekoms skirtų ES teisės aktų ir kadangi plastiko atliekos priskiriamos prie bendro atliekų srauto, neatsižvelgiant į jų ypatybes; kadangi šios rūšies atliekų nebereikėtų laikyti paprastomis šiukšlėmis, o reikėtų vertinti ir kaip išteklius;

| B. | kadangi plastiko medžiagos vis įvairesnės ir vis dažniau naudojamos, o tai lemia didesnius atliekų kiekius ir vis dažnesnį plastiko naudojimą kartu su kitomis medžiagomis ir junginiais; kadangi kaupiasi didžiuliai plastiko kiekiai (manoma, kad Atlanto ir Ramiajame vandenynuose plūduriuoja iš viso 80 mln. tonų plastiko), plastikas aplinkoje nesuyra šimtmečius ir žudo gyvosios gamtos išteklius jūroje, sukelia toksines reakcijas, į ekosistemas, taigi ir į maisto grandinę, išskiria endokrininę sistemą ardančias medžiagas, kancerogenus, mutagenus ar toksiškas reprodukcijai medžiagas, nanodaleles ir patvariuosius organinius teršalus; kadangi vien tik 2010 m. ES rinkai tiekta 95,5 mlrd. plastikinių maišelių, kurių dauguma – vienkartiniai, nors daug šalių yra uždraudusios arba apribojusios tokių maišelių naudojimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi plastiko medžiagos vis įvairesnės ir vis dažniau naudojamos, o tai lemia didesnius atliekų kiekius ir vis dažnesnį plastiko naudojimą kartu su kitomis medžiagomis ir junginiais; kadangi kaupiasi didžiuliai plastiko kiekiai (manoma, kad Atlanto ir Ramiajame vandenynuose plūduriuoja iš viso 80 mln. tonų plastiko), plastikas aplinkoje nesuyra šimtmečius ir žudo gyvosios gamtos išteklius jūroje, sukelia toksines reakcijas, į ekosistemas, taigi ir į maisto grandinę, išskiria endokrininę sistemą ardančias medžiagas, kancerogenus, mutagenus ar toksiškas reprodukcijai medžiagas, nanodaleles ir patvariuosius organinius teršalus; kadangi vien tik 2010 m. ES rinkai tiekta 95,5 mlrd. plastikinių maišelių, kurių dauguma – vienkartiniai, nors daug šalių yra uždraudusios arba apribojusios tokių maišelių naudojimą;

| C. | kadangi tai, kad valstybės narės blogai įgyvendina ES atliekų srities teisės aktus ir užtikrina jų vykdymą, nėra atitinkamų tikslinių rodiklių ir kainų mechanizmų, yra nepakankama vidinė perdirbtų medžiagų paklausa, vykdomas neteisėtas plastiko atliekų šalinimas, neteisėtas eksportas ir netinkamas laikymas, tvarkymas ir transportavimas, daro didelę visuotinę žalą žmonių sveikatai ir aplinkai, įskaitant gyvosios gamtos išteklius jūroje, ir didina atliekų eksportą, dėl kurio ES netenka žaliavų ir darbo vietų; |
| --- | --- |

C.

kadangi tai, kad valstybės narės blogai įgyvendina ES atliekų srities teisės aktus ir užtikrina jų vykdymą, nėra atitinkamų tikslinių rodiklių ir kainų mechanizmų, yra nepakankama vidinė perdirbtų medžiagų paklausa, vykdomas neteisėtas plastiko atliekų šalinimas, neteisėtas eksportas ir netinkamas laikymas, tvarkymas ir transportavimas, daro didelę visuotinę žalą žmonių sveikatai ir aplinkai, įskaitant gyvosios gamtos išteklius jūroje, ir didina atliekų eksportą, dėl kurio ES netenka žaliavų ir darbo vietų;

| D. | kadangi draudimas išmesti plastiko atliekas savaime neužtikrins pageidaujamo žaliavų iš atliekų naudojimo, jeigu surinktas plastikas bus išvežamas į deginimo įrenginius, o ne perdirbamas; |
| --- | --- |

D.

kadangi draudimas išmesti plastiko atliekas savaime neužtikrins pageidaujamo žaliavų iš atliekų naudojimo, jeigu surinktas plastikas bus išvežamas į deginimo įrenginius, o ne perdirbamas;

| E. | kadangi būtina skirti dėmesį plastiko atliekų prevencijai ir mažinimui, skatinant gamintojus rinktis alternatyvias ir tvaresnes medžiagas, kai jie projektuoja savo gaminius; |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina skirti dėmesį plastiko atliekų prevencijai ir mažinimui, skatinant gamintojus rinktis alternatyvias ir tvaresnes medžiagas, kai jie projektuoja savo gaminius;

| F. | kadangi siekiant Europos konkurencingumo būtina plastiko gaminių ekologinė inovacija ir ekologinis projektavimas, nes tai padėtų pramonei lengviau prisitaikyti prie didelių išteklių kainų ir žaliavų trūkumo ir taip būtų plėtojamos bazinės didelio poveikio technologijos tvariai visuomenei; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant Europos konkurencingumo būtina plastiko gaminių ekologinė inovacija ir ekologinis projektavimas, nes tai padėtų pramonei lengviau prisitaikyti prie didelių išteklių kainų ir žaliavų trūkumo ir taip būtų plėtojamos bazinės didelio poveikio technologijos tvariai visuomenei;

| G. | kadangi ryžtingos pastangos, padidinus perdirbimo apimtis, pereiti prie subalansuotos, efektyviai išteklius naudojančios, netoksiškos, regeneracinės (angl. cradle-to-cradle) žiedinės ekonomikos, pagrįstos atliekų kaip išteklių koncepcija, galėtų būti naudingos ES kuriant darbo vietas ir skatinant augimą; kadangi plastiko atliekų perdirbimo ekonominis potencialas šiuo metu daug didesnis nei 33 proc., pasiekiami plastikinių pakuočių atliekų atveju, ir 25 proc., pasiekiami visų plastiko atliekų atveju, ir kadangi didelės dalies atliekų perdirbimas gali padėti, kai trūksta žaliavų; |
| --- | --- |

G.

kadangi ryžtingos pastangos, padidinus perdirbimo apimtis, pereiti prie subalansuotos, efektyviai išteklius naudojančios, netoksiškos, regeneracinės (angl. cradle-to-cradle) žiedinės ekonomikos, pagrįstos atliekų kaip išteklių koncepcija, galėtų būti naudingos ES kuriant darbo vietas ir skatinant augimą; kadangi plastiko atliekų perdirbimo ekonominis potencialas šiuo metu daug didesnis nei 33 proc., pasiekiami plastikinių pakuočių atliekų atveju, ir 25 proc., pasiekiami visų plastiko atliekų atveju, ir kadangi didelės dalies atliekų perdirbimas gali padėti, kai trūksta žaliavų;

| H. | kadangi ES plastiko pramonės sektoriuje dirba maždaug 1,6 mln. žmonių; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES plastiko pramonės sektoriuje dirba maždaug 1,6 mln. žmonių;

| I. | kadangi strategija „Europa 2020“ skatinamas pažangus, tvarus ir integracinis augimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi strategija „Europa 2020“ skatinamas pažangus, tvarus ir integracinis augimas;

| 1. | palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą ir pripažįsta, kad reikia specialių ES teisės aktais nustatytų priemonių dėl plastiko atliekų, taip pat vienodesnio, nuoseklesnio ir griežtesnio esamų teisės aktų dėl atliekų, konkrečiai susijusių su atliekų hierarchija: prevencija, pakartotiniu naudojimu, perdirbimu ir atliekų naudojimu, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo, ypač tose valstybėse narėse, kurios dar nepasiekė esamų tikslų ir tikslinių rodiklių; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą ir pripažįsta, kad reikia specialių ES teisės aktais nustatytų priemonių dėl plastiko atliekų, taip pat vienodesnio, nuoseklesnio ir griežtesnio esamų teisės aktų dėl atliekų, konkrečiai susijusių su atliekų hierarchija: prevencija, pakartotiniu naudojimu, perdirbimu ir atliekų naudojimu, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo, ypač tose valstybėse narėse, kurios dar nepasiekė esamų tikslų ir tikslinių rodiklių;

| 2. | mano, kad strateginis planavimas gali būti efektyvaus atliekų tvarkymo atskaitos taškas; |
| --- | --- |

2.

mano, kad strateginis planavimas gali būti efektyvaus atliekų tvarkymo atskaitos taškas;

| 3. | pabrėžia, jog siekiant, kad ES požiūris į atliekų srautus ir žiedinė ekonomika labiau derėtų, atsižvelgiant vykstantį teisės aktų tinkamumo patikrinimą ir į tai, kad apie 40 proc. plastiko atliekų sudaro pakuotės, kurių dauguma yra vienkartinės, o tik Pakuočių direktyvoje nustatytas konkretus siektinas plastiko atliekų surinkimo rodiklis, būtina skubiai persvarstyti tą direktyvą ir pasiūlyti plastiko atliekų normas, griežtesnes už gaminiams taikomas taisykles ir standartus; mano, kad to siekdama ir rengdama būsimus savo pasiūlymus Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad plastiko atliekos yra ne homogeninė medžiaga ir kad plastiko atliekų srautus sudaro įvairios medžiagos, priedai ir įvairių rūšių plastiko junginiai, kuriuos reikia tvarkyti skirtingais būdais; visgi pažymi, kad plastiko pakuotės padeda išlaikyti produktų kokybę ir pailginti jų tinkamumo vartoti trukmę, tačiau jos ne visada būtinos, kad produktai būtų išsaugoti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, jog siekiant, kad ES požiūris į atliekų srautus ir žiedinė ekonomika labiau derėtų, atsižvelgiant vykstantį teisės aktų tinkamumo patikrinimą ir į tai, kad apie 40 proc. plastiko atliekų sudaro pakuotės, kurių dauguma yra vienkartinės, o tik Pakuočių direktyvoje nustatytas konkretus siektinas plastiko atliekų surinkimo rodiklis, būtina skubiai persvarstyti tą direktyvą ir pasiūlyti plastiko atliekų normas, griežtesnes už gaminiams taikomas taisykles ir standartus; mano, kad to siekdama ir rengdama būsimus savo pasiūlymus Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad plastiko atliekos yra ne homogeninė medžiaga ir kad plastiko atliekų srautus sudaro įvairios medžiagos, priedai ir įvairių rūšių plastiko junginiai, kuriuos reikia tvarkyti skirtingais būdais; visgi pažymi, kad plastiko pakuotės padeda išlaikyti produktų kokybę ir pailginti jų tinkamumo vartoti trukmę, tačiau jos ne visada būtinos, kad produktai būtų išsaugoti;

| 4. | pabrėžia, kad ES teisės aktais dėl plastiko atliekų pirmiausia turėtų būti siekiama tokių atliekų mažinimo, todėl juos reikėtų persvarstyti, kad į juos būtų įtraukti:






  — | konkretūs privalomi įvairių plastiko atliekų srautų (pavyzdžiui, EEĮA, nebetinkamų naudoti transporto priemonių, pakuočių, žemės ūkio atliekų, statybinių atliekų ir pan.) surinkimo, rūšiavimo (galėtų būti siekiama plataus užmojo tikslų surinkti ir išrūšiuoti 80 proc. atliekų) ir perdirbimo tiksliniai rodikliai ir privalomi perdirbamumo kriterijai (paaiškinant skirtumą tarp mechaninio ar biologinio perdirbimo ir atliekų panaudojimo ar deginimo); tikslas turėtų būti iki 2020 m. pasiektinas, palaipsniui didinamas ir plataus užmojo perdirbto plastiko be pavojingų priedų, kurių nebebūtų leidžiama naudoti naujuose gaminiuose, rodiklis; kai kurioms valstybėms narėms reikės nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad jos galėtų pasiekti ES lygmeniu nustatytus tikslus, |
| --- | --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES teisės aktais dėl plastiko atliekų pirmiausia turėtų būti siekiama tokių atliekų mažinimo, todėl juos reikėtų persvarstyti, kad į juos būtų įtraukti:

—

konkretūs privalomi įvairių plastiko atliekų srautų (pavyzdžiui, EEĮA, nebetinkamų naudoti transporto priemonių, pakuočių, žemės ūkio atliekų, statybinių atliekų ir pan.) surinkimo, rūšiavimo (galėtų būti siekiama plataus užmojo tikslų surinkti ir išrūšiuoti 80 proc. atliekų) ir perdirbimo tiksliniai rodikliai ir privalomi perdirbamumo kriterijai (paaiškinant skirtumą tarp mechaninio ar biologinio perdirbimo ir atliekų panaudojimo ar deginimo); tikslas turėtų būti iki 2020 m. pasiektinas, palaipsniui didinamas ir plataus užmojo perdirbto plastiko be pavojingų priedų, kurių nebebūtų leidžiama naudoti naujuose gaminiuose, rodiklis; kai kurioms valstybėms narėms reikės nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad jos galėtų pasiekti ES lygmeniu nustatytus tikslus,

| — | visoje ES suderinti surinkimo, rūšiavimo ir bendrojo atliekų tvarkymo kriterijai, siekiant pagal atliekų hierarchijos principus sukurti vienodas veiklos sąlygas, įskaitant techninių, reguliavimo, administracinių ir finansinių perdirbimo kliūčių pašalinimą, |
| --- | --- |

—

visoje ES suderinti surinkimo, rūšiavimo ir bendrojo atliekų tvarkymo kriterijai, siekiant pagal atliekų hierarchijos principus sukurti vienodas veiklos sąlygas, įskaitant techninių, reguliavimo, administracinių ir finansinių perdirbimo kliūčių pašalinimą,

| — | specialus medžiagų ženklinimas, siekiant informuoti vartotojus apie gaminių mechaninį ar biologinį perdirbamumą, ir nuorodos vartotojams, kaip gerinti rūšiavimą ir perdirbimą, taip pat |
| --- | --- |

—

specialus medžiagų ženklinimas, siekiant informuoti vartotojus apie gaminių mechaninį ar biologinį perdirbamumą, ir nuorodos vartotojams, kaip gerinti rūšiavimą ir perdirbimą, taip pat

| — | vienkartinio naudojimo ir trumpalaikių plastiko gaminių pakeitimo daugkartinio naudojimo ir patvaresnėmis medžiagomis kriterijai; |
| --- | --- |

—

vienkartinio naudojimo ir trumpalaikių plastiko gaminių pakeitimo daugkartinio naudojimo ir patvaresnėmis medžiagomis kriterijai;

| 5. | sutinka, kad plastiko atliekos turėtų būti vertinamos kaip vertingi ištekliai, skatinant pakartotinį jų naudojimą, perdirbimą ir atliekų naudojimą, taip pat sudarant sąlygas susikurti tinkamai rinkos aplinkai; ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti pasiūlymų, kad iki 2020 m. atliekos, kurias galima perdirbti ir panaudoti, nebebūtų vežamos sąvartynus, tačiau nebūtų skatinama teikti pirmenybę atliekų naudojimo energijos gamybai, o ne perdirbimo galimybėms ir būtų užtikrinama, kad visoms galimybėms būtų taikomi aplinkosaugos veiksmingumo kriterijai; mano, kad todėl, be minėtų perdirbimo tikslų, būtina imtis atitinkamų priemonių, skatinančių nedeginti perdirbamo, kompostuojamojo ir biologiškai skaidaus plastiko, siekiant optimizuoti kiekvienos rūšies plastiko gyvavimo ciklą, drauge paisant atliekų hierarchijos principų; pažymi, kad taip būtų pakeista ir netvari naudojimo tendencija, pagal kurią iki šiol pirmenybė buvo teikiama ne brangesniems perdirbtiems, o pirminiams gaminiams; pabrėžia, kad į galimybes perdirbti ir pataisyti gaminius turėtų būti atsižvelgiama dar projektavimo etape; todėl ragina Komisiją pasiūlyti su projektavimu susijusių priemonių, kurios pagerintų bendrą gaminių poveikį aplinkai, padėtų išvengti perteklinių atliekų ir paskatintų perdirbimo rinkas; mano, kad bet kokiu atveju plastiko prekės turėtų būti projektuojamos taip, kad būtų kuo patvaresnės, atsižvelgiant į visą gaminio gyvavimo ciklą; pažymi, kad, rengdama naujus teisės aktus dėl plastiko atliekų, Komisija turėtų apsvarstyti, ar nereikėtų nustatyti, kad iki 2020 m. būtų nustatytas griežtesnis atliekų priėmimo į sąvartyną tikrinimas ir būtų dažniau tikrinami deginimo įrenginiai; |
| --- | --- |

5.

sutinka, kad plastiko atliekos turėtų būti vertinamos kaip vertingi ištekliai, skatinant pakartotinį jų naudojimą, perdirbimą ir atliekų naudojimą, taip pat sudarant sąlygas susikurti tinkamai rinkos aplinkai; ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti pasiūlymų, kad iki 2020 m. atliekos, kurias galima perdirbti ir panaudoti, nebebūtų vežamos sąvartynus, tačiau nebūtų skatinama teikti pirmenybę atliekų naudojimo energijos gamybai, o ne perdirbimo galimybėms ir būtų užtikrinama, kad visoms galimybėms būtų taikomi aplinkosaugos veiksmingumo kriterijai; mano, kad todėl, be minėtų perdirbimo tikslų, būtina imtis atitinkamų priemonių, skatinančių nedeginti perdirbamo, kompostuojamojo ir biologiškai skaidaus plastiko, siekiant optimizuoti kiekvienos rūšies plastiko gyvavimo ciklą, drauge paisant atliekų hierarchijos principų; pažymi, kad taip būtų pakeista ir netvari naudojimo tendencija, pagal kurią iki šiol pirmenybė buvo teikiama ne brangesniems perdirbtiems, o pirminiams gaminiams; pabrėžia, kad į galimybes perdirbti ir pataisyti gaminius turėtų būti atsižvelgiama dar projektavimo etape; todėl ragina Komisiją pasiūlyti su projektavimu susijusių priemonių, kurios pagerintų bendrą gaminių poveikį aplinkai, padėtų išvengti perteklinių atliekų ir paskatintų perdirbimo rinkas; mano, kad bet kokiu atveju plastiko prekės turėtų būti projektuojamos taip, kad būtų kuo patvaresnės, atsižvelgiant į visą gaminio gyvavimo ciklą; pažymi, kad, rengdama naujus teisės aktus dėl plastiko atliekų, Komisija turėtų apsvarstyti, ar nereikėtų nustatyti, kad iki 2020 m. būtų nustatytas griežtesnis atliekų priėmimo į sąvartyną tikrinimas ir būtų dažniau tikrinami deginimo įrenginiai;

| 6. | primygtinai ragina, kad plastiko atliekos būtų naudojamos energijos gamybai tik tais atvejais, kai visos kitos galimybės išnaudotos, ir tik su sąlyga, kad bus naudojamos technologijos su tinkamomis valymo sistemomis, siekiant išvengti žalos aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina, kad plastiko atliekos būtų naudojamos energijos gamybai tik tais atvejais, kai visos kitos galimybės išnaudotos, ir tik su sąlyga, kad bus naudojamos technologijos su tinkamomis valymo sistemomis, siekiant išvengti žalos aplinkai ir žmonių sveikatai;

| 7. | mano, kad iki 2020 m. turi būti kuo greičiau palaipsniui iš rinkos pašalintas arba visiškai uždraustas pavojingiausias plastikas, kuris, kaip įrodyta moksliniais tyrimais, daro didžiausią žalą žmogaus sveikatai ir aplinkai (pvz., mikroplastikas ir biologiškai skaidus okso plastikas), ir plastikas, kurio sudėtyje yra sunkiųjų metalų ir kitų medžiagų, taip pat galinčių apsunkinti perdirbimo procesus, siekiant plėtoti pakartotinai naudojamų ir perdirbtų medžiagų rinką; taip pat mano, kad turėtų būti nedelsiant įgyvendintas atskiras tokių plastikų surinkimas; į tai atsižvelgdamas, mano, kad reikėtų skatinti pavojingų plastiko medžiagų ir priedų keitimą kitomis medžiagomis, įskaitant Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvoje nustatyto ribojamų medžiagų sąrašo plėtimą; taip pat mano, kad, kaip prašo dauguma Europos piliečių ir vartotojų (4), vienkartinių plastikinių maišelių naudojimas turėtų būti labai sumažintas ir, jei įmanoma, palaipsniui pasiekta, kad tokie maišeliai nebebūtų naudojami, ir kad svarbu spręsti atliekų prevencijos uždavinį efektyvesniais veiksmais, siekiant išspręsti perteklinio vartojimo ir neatsakingo vienkartinių gaminių šalinimo problemą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad iki 2020 m. turi būti kuo greičiau palaipsniui iš rinkos pašalintas arba visiškai uždraustas pavojingiausias plastikas, kuris, kaip įrodyta moksliniais tyrimais, daro didžiausią žalą žmogaus sveikatai ir aplinkai (pvz., mikroplastikas ir biologiškai skaidus okso plastikas), ir plastikas, kurio sudėtyje yra sunkiųjų metalų ir kitų medžiagų, taip pat galinčių apsunkinti perdirbimo procesus, siekiant plėtoti pakartotinai naudojamų ir perdirbtų medžiagų rinką; taip pat mano, kad turėtų būti nedelsiant įgyvendintas atskiras tokių plastikų surinkimas; į tai atsižvelgdamas, mano, kad reikėtų skatinti pavojingų plastiko medžiagų ir priedų keitimą kitomis medžiagomis, įskaitant Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvoje nustatyto ribojamų medžiagų sąrašo plėtimą; taip pat mano, kad, kaip prašo dauguma Europos piliečių ir vartotojų (4), vienkartinių plastikinių maišelių naudojimas turėtų būti labai sumažintas ir, jei įmanoma, palaipsniui pasiekta, kad tokie maišeliai nebebūtų naudojami, ir kad svarbu spręsti atliekų prevencijos uždavinį efektyvesniais veiksmais, siekiant išspręsti perteklinio vartojimo ir neatsakingo vienkartinių gaminių šalinimo problemą;

| 8. | pažymi, kad pasaulyje, kuriame vis labiau stinga gamtos išteklių, įskaitant dirbamą žemę, tvarumas reiškia naudoti mažiau išteklių, o ne tik pakeisti vienus išteklius kitais; pabrėžia, kad biologiškai skaidaus, biologinio ir kompostuojamojo plastiko klausimais reikėtų priimti atitinkamas paramos priemones, bet su sąlyga, kad jų gamyba neturėtų neigiamo poveikio maistui ar gyvūnų pašarams skirtai žemės ūkio produkcijai ar aplinkai; taip pat pabrėžia, kad reikia remtis jau pripažintais Europos standartais (t. y. CEN 1342), kad būtų sudarytos sąlygos aiškiau atskirti skaidžius, biologiškai skaidžius ir kompostuojamuosius plastiko gaminius ir teikti aiškesnę informaciją apie jų savybes, perdirbamumą ir galimybes juos pakartotinai naudoti vartotojams, perdirbėjams ir atliekų tvarkymo subjektams; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad pasaulyje, kuriame vis labiau stinga gamtos išteklių, įskaitant dirbamą žemę, tvarumas reiškia naudoti mažiau išteklių, o ne tik pakeisti vienus išteklius kitais; pabrėžia, kad biologiškai skaidaus, biologinio ir kompostuojamojo plastiko klausimais reikėtų priimti atitinkamas paramos priemones, bet su sąlyga, kad jų gamyba neturėtų neigiamo poveikio maistui ar gyvūnų pašarams skirtai žemės ūkio produkcijai ar aplinkai; taip pat pabrėžia, kad reikia remtis jau pripažintais Europos standartais (t. y. CEN 1342), kad būtų sudarytos sąlygos aiškiau atskirti skaidžius, biologiškai skaidžius ir kompostuojamuosius plastiko gaminius ir teikti aiškesnę informaciją apie jų savybes, perdirbamumą ir galimybes juos pakartotinai naudoti vartotojams, perdirbėjams ir atliekų tvarkymo subjektams;

| 9. | ragina viešąjį ir privatųjį sektorius daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijas, kuriomis siekiama sukurti tvaresnį plastiką (t. y. naudoti mažiau žaliavų, bet išlaikyti tokią pačią kokybę ir galimybes pakartotinai naudoti bei perdirbti), ir geriau integruoti įvairių tipų gamybos procesus ir perdirbimo veiklą, nebloginant medžiagų kokybės; mano, kad taip pat reikia naujų technologijų siekiant geresnio plastiko biologinio skaidymosi procesų, atliekų rūšiavimo metodų, tvarkymo ir mechaninio perdirbimo, plastiko gaminių iš vandenynų panaudojimo, ekologinio projektavimo ir pažangių pakuočių; mano, kad to siekiant, šiam svarbiam visuomenės poreikiui patenkinti būtų galima pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ galimybėmis ir kad nauda būtų labai didelė ne tik aplinkai, bet ir piliečiams, pradedant tuo, kad būtų sukurtos naujos ekonominės veiklos rūšys (pavyzdžiui, aukštų standartų rūšiavimas, kurį atliktų žmonių darbo jėga) ir baigiant tuo, kad sumažėtų jūrą teršiančių šiukšlių ir su sveikata susijusių pavojų; pabrėžia, kad taip visų pirma jaunimui gali atsirasti galimybių užsiimti naujų rūšių veikla ir integruotis į darbo rinką; pažymi, kad, visiškai įgyvendinus ES atliekų tvarkymo teisės aktus, būtų sutaupoma 72 mlrd. EUR per metus, metinė ES atliekų tvarkymo ir perdirbimo sektorių apyvarta padidėtų 42 mlrd. EUR ir iki 2020 m. būtų sukurta daugiau kaip 400 000 darbo vietų; pabrėžia, kad ir kiti ES fondai galėtų svariai prisidėti prie atliekų surinkimo ir perdirbimo infrastruktūros plėtros, jeigu jie būtų nuosekliai naudojami pagal Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatytos atliekų hierarchijos principus; |
| --- | --- |

9.

ragina viešąjį ir privatųjį sektorius daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijas, kuriomis siekiama sukurti tvaresnį plastiką (t. y. naudoti mažiau žaliavų, bet išlaikyti tokią pačią kokybę ir galimybes pakartotinai naudoti bei perdirbti), ir geriau integruoti įvairių tipų gamybos procesus ir perdirbimo veiklą, nebloginant medžiagų kokybės; mano, kad taip pat reikia naujų technologijų siekiant geresnio plastiko biologinio skaidymosi procesų, atliekų rūšiavimo metodų, tvarkymo ir mechaninio perdirbimo, plastiko gaminių iš vandenynų panaudojimo, ekologinio projektavimo ir pažangių pakuočių; mano, kad to siekiant, šiam svarbiam visuomenės poreikiui patenkinti būtų galima pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ galimybėmis ir kad nauda būtų labai didelė ne tik aplinkai, bet ir piliečiams, pradedant tuo, kad būtų sukurtos naujos ekonominės veiklos rūšys (pavyzdžiui, aukštų standartų rūšiavimas, kurį atliktų žmonių darbo jėga) ir baigiant tuo, kad sumažėtų jūrą teršiančių šiukšlių ir su sveikata susijusių pavojų; pabrėžia, kad taip visų pirma jaunimui gali atsirasti galimybių užsiimti naujų rūšių veikla ir integruotis į darbo rinką; pažymi, kad, visiškai įgyvendinus ES atliekų tvarkymo teisės aktus, būtų sutaupoma 72 mlrd. EUR per metus, metinė ES atliekų tvarkymo ir perdirbimo sektorių apyvarta padidėtų 42 mlrd. EUR ir iki 2020 m. būtų sukurta daugiau kaip 400 000 darbo vietų; pabrėžia, kad ir kiti ES fondai galėtų svariai prisidėti prie atliekų surinkimo ir perdirbimo infrastruktūros plėtros, jeigu jie būtų nuosekliai naudojami pagal Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatytos atliekų hierarchijos principus;

| 10. | pritaria priemonėms, kuriomis skatinama perdirbti plastiką, nes tai yra geriausias būdas pasiekti aplinkos apsaugos tikslus; ragina, kad į daugiau viešųjų pirkimų konkursų, įskaitant Europos Sąjungos institucijų rengiamus konkursus, būtų įtraukiami aiškūs reikalavimai dėl plastiko atliekų perdirbimo ir pirmenybės teikimo perdirbto plastiko naudojimui, jeigu įmanoma; |
| --- | --- |

10.

pritaria priemonėms, kuriomis skatinama perdirbti plastiką, nes tai yra geriausias būdas pasiekti aplinkos apsaugos tikslus; ragina, kad į daugiau viešųjų pirkimų konkursų, įskaitant Europos Sąjungos institucijų rengiamus konkursus, būtų įtraukiami aiškūs reikalavimai dėl plastiko atliekų perdirbimo ir pirmenybės teikimo perdirbto plastiko naudojimui, jeigu įmanoma;

| 11. | mano, kad tiek valstybės narės, tiek Komisija privalo imtis ryžtingesnių veiksmų, kad būtų kovojama su neteisėtu plastiko atliekų eksportu ir šalinimu, įskaitant griežtesnį ES transportavimo teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimą ir griežtesnes stebėjimo bei patikrų programas uostuose ir visuose atliekų tvarkymo įrenginiuose, tikslingai stebint įtariamus neteisėtus pervežimus ir kovojant su pakartotinai panaudojamų atliekų (daugiausia nebetinkamų naudoti transporto priemonių ir EEĮA) eksportu, ir kad jos privalo užtikrinti, jog eksportuojamos atliekos patektų tik į tuos įrenginius, kurie atitinka aplinkai saugaus tvarkymo reikalavimus, kaip nustatyta Atliekų vežimo reglamento 49 straipsnyje; pažymi, kad siekiant vykdyti neteisėto eksporto prevenciją ir labai sumažinti plastiko atliekų kiekį aplinkoje svarbu taikyti didesnės gamintojo atsakomybės principą ir svarbu vartotojų sąmoningumas; be to, mano, kad ES turėtų propaguoti suderintą požiūrį į atliekų tvarkymą visuose įmanomuose tarptautiniuose forumuose, susitarimuose ir institucijose; pabrėžia, kad ES turėtų vadovauti visuotinei iniciatyvai stebėti ir iš esmės sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį vandenynuose; taip pat mano, kad būtina turėti prieigą prie patikimų ir palyginamų duomenų apie atliekų srautus, jų kelius į Europą ir iš jos, jų kiekį ir tvarkymo sistemas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tiek valstybės narės, tiek Komisija privalo imtis ryžtingesnių veiksmų, kad būtų kovojama su neteisėtu plastiko atliekų eksportu ir šalinimu, įskaitant griežtesnį ES transportavimo teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimą ir griežtesnes stebėjimo bei patikrų programas uostuose ir visuose atliekų tvarkymo įrenginiuose, tikslingai stebint įtariamus neteisėtus pervežimus ir kovojant su pakartotinai panaudojamų atliekų (daugiausia nebetinkamų naudoti transporto priemonių ir EEĮA) eksportu, ir kad jos privalo užtikrinti, jog eksportuojamos atliekos patektų tik į tuos įrenginius, kurie atitinka aplinkai saugaus tvarkymo reikalavimus, kaip nustatyta Atliekų vežimo reglamento 49 straipsnyje; pažymi, kad siekiant vykdyti neteisėto eksporto prevenciją ir labai sumažinti plastiko atliekų kiekį aplinkoje svarbu taikyti didesnės gamintojo atsakomybės principą ir svarbu vartotojų sąmoningumas; be to, mano, kad ES turėtų propaguoti suderintą požiūrį į atliekų tvarkymą visuose įmanomuose tarptautiniuose forumuose, susitarimuose ir institucijose; pabrėžia, kad ES turėtų vadovauti visuotinei iniciatyvai stebėti ir iš esmės sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį vandenynuose; taip pat mano, kad būtina turėti prieigą prie patikimų ir palyginamų duomenų apie atliekų srautus, jų kelius į Europą ir iš jos, jų kiekį ir tvarkymo sistemas;

| 12. | mano, kad atliekų perdirbimo infrastruktūrų finansavimui turėtų būti teikiama pirmenybė palyginti su šalinimu sąvartynuose ir atliekų deginimu, tačiau taip pat, žinoma, turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos atskiros bendruomenės poreikius; ragina Europos savivaldybes ir vietos valdžios institucijas, plastiko pramonę ir perdirbimo ir atliekų tvarkymo sektorių dėti visas įmanomas pastangas, kad piliečiai ir verslo įmonės būtų motyvuojamos ir skatinamos priimti su plastiko atliekomis susietą žiedinės ekonomikos koncepciją, pradedant nuo plačių diskusijų apie planuojamą naudojimo laiką, propaguojant lengvo ir efektyvaus rūšiuojamojo surinkimo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo schemas ir įrengiant tinkamus plastiko atliekų surinkimo punktus, ypač pakrantėse ir pažeidžiamos aplinkos vietovėse, pradedant (teikiant pirmenybę) nuo tų vietovių, kurias valstybės narės yra paskelbusios saugomomis teritorijomis ir (arba) nacionaliniais parkais; taip pat mano, kad, susitardamos dėl bendrų standartų ir praktikos, jos galėtų daug prisidėti prie plastiko atliekų tvarkymo veiklos visoje Europoje suderinimo; ragina regioninės valdžios institucijas bendradarbiauti integruoto atliekų tvarkymo planavimo srityje, kai tai perspektyvu tiek aplinkos apsaugos, tiek finansiniu požiūriu, ir ypač skatinti steigti žemės ūkio surinkimo centrus, kuriuose būtų surenkami plastiko atliekų srautai iš žemės ūkio (pvz., šiltnamių plastikas); |
| --- | --- |

12.

mano, kad atliekų perdirbimo infrastruktūrų finansavimui turėtų būti teikiama pirmenybė palyginti su šalinimu sąvartynuose ir atliekų deginimu, tačiau taip pat, žinoma, turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos atskiros bendruomenės poreikius; ragina Europos savivaldybes ir vietos valdžios institucijas, plastiko pramonę ir perdirbimo ir atliekų tvarkymo sektorių dėti visas įmanomas pastangas, kad piliečiai ir verslo įmonės būtų motyvuojamos ir skatinamos priimti su plastiko atliekomis susietą žiedinės ekonomikos koncepciją, pradedant nuo plačių diskusijų apie planuojamą naudojimo laiką, propaguojant lengvo ir efektyvaus rūšiuojamojo surinkimo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo schemas ir įrengiant tinkamus plastiko atliekų surinkimo punktus, ypač pakrantėse ir pažeidžiamos aplinkos vietovėse, pradedant (teikiant pirmenybę) nuo tų vietovių, kurias valstybės narės yra paskelbusios saugomomis teritorijomis ir (arba) nacionaliniais parkais; taip pat mano, kad, susitardamos dėl bendrų standartų ir praktikos, jos galėtų daug prisidėti prie plastiko atliekų tvarkymo veiklos visoje Europoje suderinimo; ragina regioninės valdžios institucijas bendradarbiauti integruoto atliekų tvarkymo planavimo srityje, kai tai perspektyvu tiek aplinkos apsaugos, tiek finansiniu požiūriu, ir ypač skatinti steigti žemės ūkio surinkimo centrus, kuriuose būtų surenkami plastiko atliekų srautai iš žemės ūkio (pvz., šiltnamių plastikas);

| 13. | atsižvelgdamas į tai, kad reikia didinti sąmoningumą, ragina imtis konkrečių veiksmų ir kampanijų, pvz., paskelbti Europos plastiko atliekų dieną, kurią, pavyzdžiui, už deramą piniginį atlygį piliečiai galėtų grąžinti bet kokį plastiko atliekų kiekį į iš anksto nustatytus punktus, taip užtikrinant perdirbamo plastiko tiekimą ir didinant visuomenės sąmoningumą perdirbimo ir išteklių naudojimo efektyvumo klausimais; mano, kad toks renginys taip pat galėtų apimti bendruomenės valymo veiklą (pvz., paplūdimių valymą), kaip simbolinę pagalbą mažinant taršą plastiko atliekomis; ragina suderinti tokio pobūdžio renginius su kampanija „Darom“ (angl. Let‘s do it), Europos atliekų mažinimo savaite ir būsimu renginiu „Švaros diena“ (angl. Clean up day); palankiai vertina Komisijos bandomąjį projektą MARELITT, kuriuo siekiama iš keturių Europos regioninių jūrų pašalinti jūras teršiančias šiukšles ir sumažinti jūras teršiančio plastiko poveikį aplinkai, sveikatai, ekonomikai ir socialinei sričiai; siūlo Komisijai stiprinti savo dialogą su trečiosiomis šalimis, pvz., kurių teritoriniai vandenys yra Juodojoje jūroje, siekiant veiksmingiau spręsti jūras teršiančio plastiko problemą; |
| --- | --- |

13.

atsižvelgdamas į tai, kad reikia didinti sąmoningumą, ragina imtis konkrečių veiksmų ir kampanijų, pvz., paskelbti Europos plastiko atliekų dieną, kurią, pavyzdžiui, už deramą piniginį atlygį piliečiai galėtų grąžinti bet kokį plastiko atliekų kiekį į iš anksto nustatytus punktus, taip užtikrinant perdirbamo plastiko tiekimą ir didinant visuomenės sąmoningumą perdirbimo ir išteklių naudojimo efektyvumo klausimais; mano, kad toks renginys taip pat galėtų apimti bendruomenės valymo veiklą (pvz., paplūdimių valymą), kaip simbolinę pagalbą mažinant taršą plastiko atliekomis; ragina suderinti tokio pobūdžio renginius su kampanija „Darom“ (angl. Let‘s do it), Europos atliekų mažinimo savaite ir būsimu renginiu „Švaros diena“ (angl. Clean up day); palankiai vertina Komisijos bandomąjį projektą MARELITT, kuriuo siekiama iš keturių Europos regioninių jūrų pašalinti jūras teršiančias šiukšles ir sumažinti jūras teršiančio plastiko poveikį aplinkai, sveikatai, ekonomikai ir socialinei sričiai; siūlo Komisijai stiprinti savo dialogą su trečiosiomis šalimis, pvz., kurių teritoriniai vandenys yra Juodojoje jūroje, siekiant veiksmingiau spręsti jūras teršiančio plastiko problemą;

| 14. | pabrėžia, kad prieš imantis naujų ES lygmens aplinkosaugos politikos, ekologinių inovacijų, atliekų tvarkymo ir bioekonomikos sričių iniciatyvų reikėtų atlikti patikimus poveikio vertinimus, įskaitant iniciatyvų socialines pasekmes ir jų sudaromas darbo rinkos galimybes, o ypač atsižvelgiant į darbo vietų kūrimo potencialą ir poreikį pradėti pirminį ir profesinį rengimą, kad būtų kuriamos ekologiškos darbo vietos; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad prieš imantis naujų ES lygmens aplinkosaugos politikos, ekologinių inovacijų, atliekų tvarkymo ir bioekonomikos sričių iniciatyvų reikėtų atlikti patikimus poveikio vertinimus, įskaitant iniciatyvų socialines pasekmes ir jų sudaromas darbo rinkos galimybes, o ypač atsižvelgiant į darbo vietų kūrimo potencialą ir poreikį pradėti pirminį ir profesinį rengimą, kad būtų kuriamos ekologiškos darbo vietos;

| 15. | primena, kad valstybės narės, derindamos ekonomikos ir aplinkosaugos aspektus, turėtų remti iniciatyvas, sudarančias geresnes sąlygas vystytis sektoriams, kuriuose yra daugiausia deramo darbo galimybių, ir visų pirma padedančias pereiti prie tvarios ekonomikos ir kurti tvarias, kokybiškas mažiau išteklių naudojančios ekonomikos darbo vietas pagal strategiją „Europa 2020“; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas derinti viešųjų paslaugų nuostatas su aplinkosaugos tiksliniais rodikliais ir uždaviniais, kad per šį procesą būtų pasiekta daug tikslų ir skatinama kurti žaliąsias darbo vietas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad valstybės narės, derindamos ekonomikos ir aplinkosaugos aspektus, turėtų remti iniciatyvas, sudarančias geresnes sąlygas vystytis sektoriams, kuriuose yra daugiausia deramo darbo galimybių, ir visų pirma padedančias pereiti prie tvarios ekonomikos ir kurti tvarias, kokybiškas mažiau išteklių naudojančios ekonomikos darbo vietas pagal strategiją „Europa 2020“; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas derinti viešųjų paslaugų nuostatas su aplinkosaugos tiksliniais rodikliais ir uždaviniais, kad per šį procesą būtų pasiekta daug tikslų ir skatinama kurti žaliąsias darbo vietas;

| 16. | mano, kad svarbiausia nustatyti būsimus darbo rinkos poreikius ir gebėjimus, kurių reikės ateityje; pabrėžia, kad reikia parengti strategijas, kaip užtikrinti, kad darbuotojų gebėjimai atitiktų būsimus darbo rinkos poreikius; į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, kad siekiant išspręsti problemas, kylančias dėl perėjimo prie mažiau išteklių naudojančios ekonomikos, ir norint, kad klestėtų ekologinės inovacijos ir būtų tinkamai įgyvendinami ES atliekų srities teisės aktai, reikia tinkamo lygio parengimo ir gebėjimų; rekomenduoja valstybėms narėms žiedinės ekonomikos modelį įtraukti į savo profesinio rengimo priemones; pažymi, kad rengimas gali pagerinti suvokiamą darbo perdirbimo sektoriuje statusą, padėti išlaikyti darbuotojus ir pagerinti sveikatos ir saugos praktiką; todėl primena, kad skatinant profesinį rengimą ir darbu pagrįstą mokymąsi Europos socialinis fondas gali padėti tenkinti tvarių, kokybiškų mažiau išteklių naudojančios pramonės sektorių darbo vietų paklausą pagal socialinių investicijų teisės aktų rinkinį, kurį Komisija pateikė 2013 m. vasario mėn.; |
| --- | --- |

16.

mano, kad svarbiausia nustatyti būsimus darbo rinkos poreikius ir gebėjimus, kurių reikės ateityje; pabrėžia, kad reikia parengti strategijas, kaip užtikrinti, kad darbuotojų gebėjimai atitiktų būsimus darbo rinkos poreikius; į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, kad siekiant išspręsti problemas, kylančias dėl perėjimo prie mažiau išteklių naudojančios ekonomikos, ir norint, kad klestėtų ekologinės inovacijos ir būtų tinkamai įgyvendinami ES atliekų srities teisės aktai, reikia tinkamo lygio parengimo ir gebėjimų; rekomenduoja valstybėms narėms žiedinės ekonomikos modelį įtraukti į savo profesinio rengimo priemones; pažymi, kad rengimas gali pagerinti suvokiamą darbo perdirbimo sektoriuje statusą, padėti išlaikyti darbuotojus ir pagerinti sveikatos ir saugos praktiką; todėl primena, kad skatinant profesinį rengimą ir darbu pagrįstą mokymąsi Europos socialinis fondas gali padėti tenkinti tvarių, kokybiškų mažiau išteklių naudojančios pramonės sektorių darbo vietų paklausą pagal socialinių investicijų teisės aktų rinkinį, kurį Komisija pateikė 2013 m. vasario mėn.;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 21.

(2)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 59.

(3)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 99.

(4)  Konsultacija dėl galimybių mažinti naudojamų plastiko maišelių kiekį ir galimybių gerinti Direktyvoje 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų nustatytus biologinio skaidumo reikalavimus bei biologiškai skaidžių gaminių matomumą vartotojams. Duomenys: http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/pdf/statistics_consultation.xls

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/70

---

P7_TA(2014)0017

Regioniniai kokybės ženklai. Geriausios patirties siekis kaimo ekonomikoje

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Regioniniai kokybės ženklai. Geriausios patirties siekis kaimo ekonomikoje“ (2013/2098(INI))

(2016/C 482/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir paskesnius straipsnius, kuriuose nustatomas ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslas ir apibrėžiamos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir paskesnius straipsnius, kuriuose nustatomas ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslas ir apibrėžiamos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui pasiekti,

| — | atsižvelgdamas į SESV 39 straipsnį, kuriame nustatomi bendros žemės ūkio politikos tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 39 straipsnį, kuriame nustatomi bendros žemės ūkio politikos tikslai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0456/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0456/2013),

| A. | kadangi teritorinės plėtros sąvokos svarba pastaraisiais metais padidėjo būtent dėl to, kad Lisabonos sutartyje įrašyta aiškesnė nuoroda į ją; |
| --- | --- |

A.

kadangi teritorinės plėtros sąvokos svarba pastaraisiais metais padidėjo būtent dėl to, kad Lisabonos sutartyje įrašyta aiškesnė nuoroda į ją;

| B. | kadangi antrąjį BŽŪP ramstį sudaranti Europos kaimo plėtros politika oficialiai pripažinta vykdant „Darbotvarkė 2000“ reformą; kadangi dėl šios reformos kaimo plėtros politika tapo svarbesnė, nei tik socialinė ir struktūrinė politika, įgyvendinama tik kaip žemės ūkio rinkų politikos priedas; |
| --- | --- |

B.

kadangi antrąjį BŽŪP ramstį sudaranti Europos kaimo plėtros politika oficialiai pripažinta vykdant „Darbotvarkė 2000“ reformą; kadangi dėl šios reformos kaimo plėtros politika tapo svarbesnė, nei tik socialinė ir struktūrinė politika, įgyvendinama tik kaip žemės ūkio rinkų politikos priedas;

| C. | kadangi būsimame regioninės politikos pagrindų reglamente valstybės narės raginamos taikyti integruotą projektavimą ir programavimą, kuris padėtų užtikrinti didesnį nuoseklumą tarp daugiamečių programų, įgyvendinamų pagal Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP (ir Europos žuvininkystės fondo) nuostatas, pasitelkiant bendrą strateginę programą, kuria vengiama dvigubo finansavimo ir besidubliuojančių iniciatyvų, siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kuri nustatyta partnerystės sutartyje, kurią valstybės narės parengė bendradarbiaudamos su ekonominiais ir socialiniais partneriais bei pilietinės visuomenės atstovais; kadangi teritorinės plėtros priemonės ir iniciatyvos, ypač susijusios su kaimo vietovėmis, turėtų sudaryti visuotinio ir įvairus sektorius apimančio požiūrio dalį; |
| --- | --- |

C.

kadangi būsimame regioninės politikos pagrindų reglamente valstybės narės raginamos taikyti integruotą projektavimą ir programavimą, kuris padėtų užtikrinti didesnį nuoseklumą tarp daugiamečių programų, įgyvendinamų pagal Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP (ir Europos žuvininkystės fondo) nuostatas, pasitelkiant bendrą strateginę programą, kuria vengiama dvigubo finansavimo ir besidubliuojančių iniciatyvų, siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kuri nustatyta partnerystės sutartyje, kurią valstybės narės parengė bendradarbiaudamos su ekonominiais ir socialiniais partneriais bei pilietinės visuomenės atstovais; kadangi teritorinės plėtros priemonės ir iniciatyvos, ypač susijusios su kaimo vietovėmis, turėtų sudaryti visuotinio ir įvairus sektorius apimančio požiūrio dalį;

| D. | kadangi riba tarp miesto ir kaimo vis labiau nyksta, o priemiestinių zonų žemės ūkis tampa vis populiaresnis; kadangi svarbu, kad regioninė politika, kaip kaimo plėtros politikos priedas, taip pat apimtų ir kaimo vietoves siekiant remti jose įgyvendinamus novatoriškus ir struktūrinius projektus; |
| --- | --- |

D.

kadangi riba tarp miesto ir kaimo vis labiau nyksta, o priemiestinių zonų žemės ūkis tampa vis populiaresnis; kadangi svarbu, kad regioninė politika, kaip kaimo plėtros politikos priedas, taip pat apimtų ir kaimo vietoves siekiant remti jose įgyvendinamus novatoriškus ir struktūrinius projektus;

| E. | kadangi kaimo plėtros priemonės, kuriomis valstybės narės gali naudotis pagal galiojantį kaimo plėtros reglamentą, pačioms valstybėms narėms ir jų regionams teikia daug plėtros galimybių ir kadangi, įgyvendinant dabartines kaimo plėtros programas, šiomis galimybėmis naudojamasi nepakankamai, nes trūksta biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

E.

kadangi kaimo plėtros priemonės, kuriomis valstybės narės gali naudotis pagal galiojantį kaimo plėtros reglamentą, pačioms valstybėms narėms ir jų regionams teikia daug plėtros galimybių ir kadangi, įgyvendinant dabartines kaimo plėtros programas, šiomis galimybėmis naudojamasi nepakankamai, nes trūksta biudžeto išteklių;

| F. | kadangi pagal reglamentą kaimo plėtros programavimo 2014–2020 m. laikotarpiu valstybėms narėms bus pasiūlyta įvairesnių priemonių, tokių kaip parama kokybiškų maisto produktų gamybai, teritorinių subjektų bendradarbiavimo rėmimas siekiant panaudoti visus kokybiškų prekių ir paslaugų išteklius, gamintojų organizacijų stiprinimas, taip pat inovacijų ir ekonomikos įvairinimo skatinimas kaimo teritorijose; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal reglamentą kaimo plėtros programavimo 2014–2020 m. laikotarpiu valstybėms narėms bus pasiūlyta įvairesnių priemonių, tokių kaip parama kokybiškų maisto produktų gamybai, teritorinių subjektų bendradarbiavimo rėmimas siekiant panaudoti visus kokybiškų prekių ir paslaugų išteklius, gamintojų organizacijų stiprinimas, taip pat inovacijų ir ekonomikos įvairinimo skatinimas kaimo teritorijose;

| G. | kadangi geresnis pirminės produkcijos gamintojų įtraukimas į maisto grandinę taikant kokybės užtikrinimo sistemas, skatinant prekių pardavimą vietos rinkose ir trumpose tiekimo grandinėse yra vienas iš įtvirtintų 2014–2020 m. kaimo plėtros prioritetų; |
| --- | --- |

G.

kadangi geresnis pirminės produkcijos gamintojų įtraukimas į maisto grandinę taikant kokybės užtikrinimo sistemas, skatinant prekių pardavimą vietos rinkose ir trumpose tiekimo grandinėse yra vienas iš įtvirtintų 2014–2020 m. kaimo plėtros prioritetų;

| H. | kadangi atsižvelgiant į kaimo plėtrą požiūris, kuriuo grindžiama programa LEADER, geriausiai atitinka skirtingo pobūdžio subjektų, kurių pagrindinė veikla vis dėlto yra ūkininkavimas, bendradarbiavimo sampratą ir kadangi susiję subjektai gali įgyvendinti bendrą teritorinį projektą, siekdami atkreipti dėmesį į atitinkamos vienalytės teritorijos ypatumus ir geriausią patirtį; |
| --- | --- |

H.

kadangi atsižvelgiant į kaimo plėtrą požiūris, kuriuo grindžiama programa LEADER, geriausiai atitinka skirtingo pobūdžio subjektų, kurių pagrindinė veikla vis dėlto yra ūkininkavimas, bendradarbiavimo sampratą ir kadangi susiję subjektai gali įgyvendinti bendrą teritorinį projektą, siekdami atkreipti dėmesį į atitinkamos vienalytės teritorijos ypatumus ir geriausią patirtį;

| I. | kadangi valstybėms narėms arba jų regionams reikėtų palikti galimybę pasirinkti įgyvendinant kaimo plėtros programas taikomus paramos teikimo tvarką ir pobūdį, jeigu jos pasirinks regioninį programavimą; kadangi valstybės narės gali geriausiai užtikrinti, kad tinkamas dėmesys tokioms programoms būtų skiriamas nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybėms narėms arba jų regionams reikėtų palikti galimybę pasirinkti įgyvendinant kaimo plėtros programas taikomus paramos teikimo tvarką ir pobūdį, jeigu jos pasirinks regioninį programavimą; kadangi valstybės narės gali geriausiai užtikrinti, kad tinkamas dėmesys tokioms programoms būtų skiriamas nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu;

| J. | kadangi galima naudoti metodus, skirtus visiems susijusiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taikant bendrą požiūrį, sutelkti ir įtraukti nepriklausomai nuo lygmens, kuriuo jie vykdo veiklą, taip siekiant užtikrinti bendradarbiavimą įvairiose srityse ir išnaudoti visas kiekvienos teritorijos galimybes vykdant bendrą projektą, o šiuo atveju ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į vietos plėtros asociacijas, gamintojų asociacijas ir kooperatyvus, kurie gali veikti kaip privilegijuotieji partneriai, siekiant patekti į vietos, regionines, nacionalines ir tarptautines rinkas; |
| --- | --- |

J.

kadangi galima naudoti metodus, skirtus visiems susijusiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taikant bendrą požiūrį, sutelkti ir įtraukti nepriklausomai nuo lygmens, kuriuo jie vykdo veiklą, taip siekiant užtikrinti bendradarbiavimą įvairiose srityse ir išnaudoti visas kiekvienos teritorijos galimybes vykdant bendrą projektą, o šiuo atveju ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į vietos plėtros asociacijas, gamintojų asociacijas ir kooperatyvus, kurie gali veikti kaip privilegijuotieji partneriai, siekiant patekti į vietos, regionines, nacionalines ir tarptautines rinkas;

| K. | kadangi sėkmingos ir išsamios kaimo plėtros programos gali turėti konkretų teigiamą poveikį užimtumo lygiui ir įmonių konkurencingumui kaimo vietovėse ir taip gali sumažinti nedarbo riziką arba didelį skurdą kaime, kurį lemia mažos pajamos iš žemės ūkio; |
| --- | --- |

K.

kadangi sėkmingos ir išsamios kaimo plėtros programos gali turėti konkretų teigiamą poveikį užimtumo lygiui ir įmonių konkurencingumui kaimo vietovėse ir taip gali sumažinti nedarbo riziką arba didelį skurdą kaime, kurį lemia mažos pajamos iš žemės ūkio;

| L. | kadangi teritoriniai kompetencijos ženklai gali padėti plėtoti teritorijų ekonomiką ir didinti jų ekonomikos gebėjimą atsikurti, ypač pažeidžiamiausiuose regionuose, kalnuotose vietovėse ir atokiausiuose regionuose, nes jais koordinuojami kokybiškų prekių (maisto ir ne maisto) ir paslaugų rinkiniai, kurie neatsiejamai susiję tarpusavyje ir sujungia kiekvienos teritorijos ypatumus ir ypač paveldą (istorinį, kultūrinį, geografinį ir t. t.); kadangi tarpusavyje šiais rinkiniais susietos šios prekės ir paslaugos yra unikalios ir teikia teritorijai pajamų, kurios suteikia naujų galimybių vietos ir tarptautinėse rinkose, taip pat gali būti veiksnys, populiarinantis regionus kaip turizmo vietas; kadangi šiais teritoriniais ženklais siekiama nustatyti teritorijas, kuriose dirbama kartu norint sukurti partnerystę ir sąveiką, kad būtų galima ilgą laiką naudoti šių teritorijų išteklius, skatinti vietos (regioninius) gamintojus ir skatinti šių teritorijų ekonomiką, kurios svarba gyvenimo kokybei kaime ir harmoningai kaimo ir miesto vietovių plėtrai yra ypač didelė; kadangi šių ženklu nereikėtų painioti su maisto produktams ženklinti naudojamais kokybės ženklais (saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) ženklais), su kuriais jie nėra nesuderinami, nes, priešingai, jie visiškai papildo vieni kitus; kadangi šie ženklai turėtų padėti populiarinti šias sistemas ES ir už jos ribų, taip pat padėti padidinti kaimo ekonomikos konkurencingumą ir kartu sudaryti naujų galimybių užimtumo srityje; |
| --- | --- |

L.

kadangi teritoriniai kompetencijos ženklai gali padėti plėtoti teritorijų ekonomiką ir didinti jų ekonomikos gebėjimą atsikurti, ypač pažeidžiamiausiuose regionuose, kalnuotose vietovėse ir atokiausiuose regionuose, nes jais koordinuojami kokybiškų prekių (maisto ir ne maisto) ir paslaugų rinkiniai, kurie neatsiejamai susiję tarpusavyje ir sujungia kiekvienos teritorijos ypatumus ir ypač paveldą (istorinį, kultūrinį, geografinį ir t. t.); kadangi tarpusavyje šiais rinkiniais susietos šios prekės ir paslaugos yra unikalios ir teikia teritorijai pajamų, kurios suteikia naujų galimybių vietos ir tarptautinėse rinkose, taip pat gali būti veiksnys, populiarinantis regionus kaip turizmo vietas; kadangi šiais teritoriniais ženklais siekiama nustatyti teritorijas, kuriose dirbama kartu norint sukurti partnerystę ir sąveiką, kad būtų galima ilgą laiką naudoti šių teritorijų išteklius, skatinti vietos (regioninius) gamintojus ir skatinti šių teritorijų ekonomiką, kurios svarba gyvenimo kokybei kaime ir harmoningai kaimo ir miesto vietovių plėtrai yra ypač didelė; kadangi šių ženklu nereikėtų painioti su maisto produktams ženklinti naudojamais kokybės ženklais (saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) ženklais), su kuriais jie nėra nesuderinami, nes, priešingai, jie visiškai papildo vieni kitus; kadangi šie ženklai turėtų padėti populiarinti šias sistemas ES ir už jos ribų, taip pat padėti padidinti kaimo ekonomikos konkurencingumą ir kartu sudaryti naujų galimybių užimtumo srityje;

| M. | kadangi saugomų kilmės vietos nuorodų (SKVN) ir saugomų geografinių nuorodų (SGN) sistema yra veiksminga priemonė, labai prisidedanti prie kaimo ir teritorijų plėtros, nes ja kuriama ir skirstoma pridėtinė vertė, dėl jos gamintojai ir visi suinteresuotieji subjektai veikia kartu ir tam tikras regionas populiarinamas vietos, regionų ir tarptautinėje rinkoje; kadangi dėl šių priežasčių SKVN ir SGN sistemos niekada nereikėtų pakeisti regioniniais kokybės ženklais arba daryti jai kokį nors neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

M.

kadangi saugomų kilmės vietos nuorodų (SKVN) ir saugomų geografinių nuorodų (SGN) sistema yra veiksminga priemonė, labai prisidedanti prie kaimo ir teritorijų plėtros, nes ja kuriama ir skirstoma pridėtinė vertė, dėl jos gamintojai ir visi suinteresuotieji subjektai veikia kartu ir tam tikras regionas populiarinamas vietos, regionų ir tarptautinėje rinkoje; kadangi dėl šių priežasčių SKVN ir SGN sistemos niekada nereikėtų pakeisti regioniniais kokybės ženklais arba daryti jai kokį nors neigiamą poveikį;

| N. | kadangi pirminio ir tretinio sektorių sąveikai vietos ir regionų lygmeniu skatinti ir remti skirtos priemonės galėtų užtikrinti tvarią žemės ūkio ir turizmo sektorių plėtrą ES; |
| --- | --- |

N.

kadangi pirminio ir tretinio sektorių sąveikai vietos ir regionų lygmeniu skatinti ir remti skirtos priemonės galėtų užtikrinti tvarią žemės ūkio ir turizmo sektorių plėtrą ES;

| O. | kadangi reikia sukurti ir taikyti veiksmingą rinkodaros priemonę regioninių produktų konkurencingumui didinti, vietos gamintojams skatinti ir prisidėti kuriant regiono tapatybę ne tik žemės ūkio, bet ir kitose srityse; |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia sukurti ir taikyti veiksmingą rinkodaros priemonę regioninių produktų konkurencingumui didinti, vietos gamintojams skatinti ir prisidėti kuriant regiono tapatybę ne tik žemės ūkio, bet ir kitose srityse;

| 1. | palankiai vertina, kad teritorinei plėtrai taikomas integruotas požiūris numatytas reglamente dėl bendros strateginės Europos fondų programos; pažymi, kad siekiant darnios, tvarios ir harmoningos teritorinės plėtros būtina užtikrinti įvairių Europos fondų veiklos koordinavimą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina, kad teritorinei plėtrai taikomas integruotas požiūris numatytas reglamente dėl bendros strateginės Europos fondų programos; pažymi, kad siekiant darnios, tvarios ir harmoningos teritorinės plėtros būtina užtikrinti įvairių Europos fondų veiklos koordinavimą ir nuoseklumą;

| 2. | pažymi, kad teritorinė plėtra aiškiai nurodyta tarp BŽŪP tikslų ir papildo kitus du – aprūpinimo maistu ir tausaus gamtos išteklių valdymo bei kovos su klimato kaita – tikslus; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad teritorinė plėtra aiškiai nurodyta tarp BŽŪP tikslų ir papildo kitus du – aprūpinimo maistu ir tausaus gamtos išteklių valdymo bei kovos su klimato kaita – tikslus;

| 3. | pabrėžia, kad žemės ūkio regionai atlieka įvairiapusį vaidmenį, kuris apima ne tik žemės ūkio vystymą, bet ir kitą ekonominę ir socialinę veiklą, susijusią su vietos pajėgumų didinimu stiprinant gebėjimus, plečiant praktines žinias ir teikiant investicijas į visus vietos turto objektus, vertingų ir neatskleistų galimybių ir išteklių nustatymą ir jų panaudojimą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad žemės ūkio regionai atlieka įvairiapusį vaidmenį, kuris apima ne tik žemės ūkio vystymą, bet ir kitą ekonominę ir socialinę veiklą, susijusią su vietos pajėgumų didinimu stiprinant gebėjimus, plečiant praktines žinias ir teikiant investicijas į visus vietos turto objektus, vertingų ir neatskleistų galimybių ir išteklių nustatymą ir jų panaudojimą;

| 4. | palankiai vertina bendruomenės inicijuojamos vietos plėtros koncepciją ir ragina valstybes nares įgyvendinti šią koncepciją ir pašalinti galimas kliūtis, susijusias su ministerijomis ir kitais administraciniais subjektais, dalyvaujančiais su šios naujos inovatyvios koncepcijos valdymu susijusioje veikloje; pabrėžia, kad administracinės procedūros neturėtų būti našta kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir nesudaryti joms papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina bendruomenės inicijuojamos vietos plėtros koncepciją ir ragina valstybes nares įgyvendinti šią koncepciją ir pašalinti galimas kliūtis, susijusias su ministerijomis ir kitais administraciniais subjektais, dalyvaujančiais su šios naujos inovatyvios koncepcijos valdymu susijusioje veikloje; pabrėžia, kad administracinės procedūros neturėtų būti našta kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir nesudaryti joms papildomų išlaidų;

| 5. | ragina valstybes nares ir jų regionų valdžios institucijas skatinti dinamiškesnių formų dalyvaujamąjį valdymą kaip būdą įgyvendinti bendrus teritorinės plėtros projektus, į kuriuos galima įtraukti visus ekonomikos sektorius, įskaitant turizmą, o ūkininkavimo sektoriuje – maisto ir ne maisto pramonės šakas, pavyzdžiui, regioninio tiekimo grandinės projektus (susijusius su trumpojo tiekimo grandinėmis, maisto grandinėmis, vietos skerdyklomis, metano išgavimo iš žemės ūkio biomasės projektais, ekologiška chemija, biologinės kilmės medžiagomis ir pan.), ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms įmonėms, naujai įsteigtoms įmonėms, laipsniškai pripažįstant kiekvienos teritorijos tapatybę, kaip apibrėžta jos paveldo ir su juo susiję; pažymi, kad šios valdymo formos pagrįstos sudėtine subjektų ir struktūrų, kurių veiklą galima koordinuoti remiantis teritoriniais kompetencijos ženklais, partneryste; todėl ragina valstybes nares sukurti geriausios patirties dalijimosi platformą, visų pirma naudojantis priemonėmis pagal programos LEADER koncepciją dėl kaimo plėtros programų; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares ir jų regionų valdžios institucijas skatinti dinamiškesnių formų dalyvaujamąjį valdymą kaip būdą įgyvendinti bendrus teritorinės plėtros projektus, į kuriuos galima įtraukti visus ekonomikos sektorius, įskaitant turizmą, o ūkininkavimo sektoriuje – maisto ir ne maisto pramonės šakas, pavyzdžiui, regioninio tiekimo grandinės projektus (susijusius su trumpojo tiekimo grandinėmis, maisto grandinėmis, vietos skerdyklomis, metano išgavimo iš žemės ūkio biomasės projektais, ekologiška chemija, biologinės kilmės medžiagomis ir pan.), ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms įmonėms, naujai įsteigtoms įmonėms, laipsniškai pripažįstant kiekvienos teritorijos tapatybę, kaip apibrėžta jos paveldo ir su juo susiję; pažymi, kad šios valdymo formos pagrįstos sudėtine subjektų ir struktūrų, kurių veiklą galima koordinuoti remiantis teritoriniais kompetencijos ženklais, partneryste; todėl ragina valstybes nares sukurti geriausios patirties dalijimosi platformą, visų pirma naudojantis priemonėmis pagal programos LEADER koncepciją dėl kaimo plėtros programų;

| 6. | pabrėžia, kad glaudesnis vietos subjektų veiksmų koordinavimas galėtų padėti stiprinti kaimo ekonomiką, ypač pažeidžiamiausiuose regionuose, įskaitant kalnuotas vietoves, taip pat labiausiai nutolusiuose regionuose, pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose; pažymi, kad geresnis organizavimas galėtų būti naudingas teritorijoms siekiant atskleisti visas jų išteklių (įskaitant nenustatytus išteklius) teikiamas galimybes ir tai būtų naudinga visiems subjektams, susijusiems tarpusavio priklausomybės ir solidarumo ryšiais (t. y., žemės ūkio, amatų ir meistrystės, turizmo, paveldo subjektai, taip pat gamintojų organizacijos, asociacijos ir prekybos rūmai bei pan.); pažymi, kad tokio strateginio subjektų koordinavimo tikslas yra surasti išteklių, integruojant sektoriui arba vienai pramonės šakai taikomą požiūrį ir darant daugiau, nei reikia daryti taikant tokį požiūrį, užuot raginus taikyti teritorinius požiūrius, ir taip užtikrinant naujas pajamas, gaunamas teritoriniu lygmeniu vykdant kiekvienos teritorijos specifiką atitinkančių ir papildančių prekių bei paslaugų rinkinių rinkodarą; šiuo atveju paaiškina, kad šiuo teritoriniu valdymu reikia tvirtai grįsti veiklos, kuria skatinamas žemės ūkio ir maisto produktų, atitinkančių egzistuojančių kokybės sistemų, pagristų intelektinės nuosavybės apsaugos principu, reikalavimus, kūrimas, vystymas ir gerinimas, taip pat skatinama teikti kokybiškas paslaugas (kurios oficialiai ES nepripažįstamos), o žemės ūkio maisto produktų ir paslaugų atstovai turėtų remti vieni kitus ir visi dalyviai turėtų būti solidarūs ir populiarinti savo gyvenamosios vietos prekes ir paslaugas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad glaudesnis vietos subjektų veiksmų koordinavimas galėtų padėti stiprinti kaimo ekonomiką, ypač pažeidžiamiausiuose regionuose, įskaitant kalnuotas vietoves, taip pat labiausiai nutolusiuose regionuose, pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose; pažymi, kad geresnis organizavimas galėtų būti naudingas teritorijoms siekiant atskleisti visas jų išteklių (įskaitant nenustatytus išteklius) teikiamas galimybes ir tai būtų naudinga visiems subjektams, susijusiems tarpusavio priklausomybės ir solidarumo ryšiais (t. y., žemės ūkio, amatų ir meistrystės, turizmo, paveldo subjektai, taip pat gamintojų organizacijos, asociacijos ir prekybos rūmai bei pan.); pažymi, kad tokio strateginio subjektų koordinavimo tikslas yra surasti išteklių, integruojant sektoriui arba vienai pramonės šakai taikomą požiūrį ir darant daugiau, nei reikia daryti taikant tokį požiūrį, užuot raginus taikyti teritorinius požiūrius, ir taip užtikrinant naujas pajamas, gaunamas teritoriniu lygmeniu vykdant kiekvienos teritorijos specifiką atitinkančių ir papildančių prekių bei paslaugų rinkinių rinkodarą; šiuo atveju paaiškina, kad šiuo teritoriniu valdymu reikia tvirtai grįsti veiklos, kuria skatinamas žemės ūkio ir maisto produktų, atitinkančių egzistuojančių kokybės sistemų, pagristų intelektinės nuosavybės apsaugos principu, reikalavimus, kūrimas, vystymas ir gerinimas, taip pat skatinama teikti kokybiškas paslaugas (kurios oficialiai ES nepripažįstamos), o žemės ūkio maisto produktų ir paslaugų atstovai turėtų remti vieni kitus ir visi dalyviai turėtų būti solidarūs ir populiarinti savo gyvenamosios vietos prekes ir paslaugas;

| 7. | pažymi, kad nors teritoriniais kokybės ženklais siekiama paskatinti teritorijos vertės kūrimo procesą, kuriuo užtikrinama, kad produktai būtų gaminami ir paslaugos teikiamos remiantis tokiais aspektais, kaip tapatumas ir socialinė atsakomybė, ir kuris, kuriant bendrą sistemą ir sąveiką su esamomis žemės ūkio ir maisto produktų kokybės kilmės srityje ženklinimo sistemomis, papildytų šios rūšies ženklus ir apimtų visus produktus, prekes ir paslaugas tam tikroje teritorijoje, taip pat būtų taikomas įmonių, institucijų ir vietos subjektų toje teritorijoje naudojamam valdymo modeliui; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad nors teritoriniais kokybės ženklais siekiama paskatinti teritorijos vertės kūrimo procesą, kuriuo užtikrinama, kad produktai būtų gaminami ir paslaugos teikiamos remiantis tokiais aspektais, kaip tapatumas ir socialinė atsakomybė, ir kuris, kuriant bendrą sistemą ir sąveiką su esamomis žemės ūkio ir maisto produktų kokybės kilmės srityje ženklinimo sistemomis, papildytų šios rūšies ženklus ir apimtų visus produktus, prekes ir paslaugas tam tikroje teritorijoje, taip pat būtų taikomas įmonių, institucijų ir vietos subjektų toje teritorijoje naudojamam valdymo modeliui;

| 8. | pabrėžia, kad norint sugebėti konkuruoti būtina skatinti skirtingų regionų partnerystės ir sektorių partnerystės formas; pripažįsta, kad svarbų vaidmenį regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis atlieka atstovų organizacijos, pavyzdžiui, asociacijos, kurios pasirūpina regioninių ženklų populiarinimu ir didesniu bei platesniu augančio regiono matomumu; ragina daugiau dėmesio skirti regioninių kokybės ženklų iniciatyvoms, kaip galimai bendrai Europos teritorinio bendradarbiavimo ir Europos finansavimo iniciatyvų temai ir kaip priemonei, kuri taptų ilgalaikį regionų konkurencingumo gyvybingumą skatinančia investicija; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad norint sugebėti konkuruoti būtina skatinti skirtingų regionų partnerystės ir sektorių partnerystės formas; pripažįsta, kad svarbų vaidmenį regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis atlieka atstovų organizacijos, pavyzdžiui, asociacijos, kurios pasirūpina regioninių ženklų populiarinimu ir didesniu bei platesniu augančio regiono matomumu; ragina daugiau dėmesio skirti regioninių kokybės ženklų iniciatyvoms, kaip galimai bendrai Europos teritorinio bendradarbiavimo ir Europos finansavimo iniciatyvų temai ir kaip priemonei, kuri taptų ilgalaikį regionų konkurencingumo gyvybingumą skatinančia investicija;

| 9. | mano, kad regioniniai kokybės ženklai turi padėti išlaikyti Europos, kaip aukštos kokybės turizmo krypties, įvaizdį įvairiose regioninio turizmo srityse, pavyzdžiui, agrariniame turizme, kaimo turizme, ekologiniame turizme ir gastronominiame turizme, taip pat kalbant apie pramonės, istorijos, gamtos ir kultūros paveldą, įskaitant dviračių takus, kurie būtų sujungti su viešojo transporto linijomis; pabrėžia, kad šiuo metu nėra sukurto su tam tikra vietove susijusioms paslaugoms taikomo Europos ženklo, dėl kurio vartotojai galėtų atskirti kokybišką turizmo produktą; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja padėti skatinti kokybę turizmo sektoriuje, ypač kaimo turizmo ir mažųjų įmonių sektoriuje; mano, kad toks ženklas gali padėti kurti alternatyvą tradiciniams sektoriams, pavyzdžiui, žemdirbystei ir gyvulininkystei; mano, kad visi su tam tikra vietove susiję kokybės ženklai turi atitikti specifikacijas, kuriomis užtikrinama kokybė, ir kad jie būtų kuriami atsižvelgiant į esamus ženklus (ir jais remiantis), pavyzdžiui, maisto produktų nuorodomis, vengiant juos painioti su ES kokybės ženklais pažymėtais žemės ūkio produktais; |
| --- | --- |

9.

mano, kad regioniniai kokybės ženklai turi padėti išlaikyti Europos, kaip aukštos kokybės turizmo krypties, įvaizdį įvairiose regioninio turizmo srityse, pavyzdžiui, agrariniame turizme, kaimo turizme, ekologiniame turizme ir gastronominiame turizme, taip pat kalbant apie pramonės, istorijos, gamtos ir kultūros paveldą, įskaitant dviračių takus, kurie būtų sujungti su viešojo transporto linijomis; pabrėžia, kad šiuo metu nėra sukurto su tam tikra vietove susijusioms paslaugoms taikomo Europos ženklo, dėl kurio vartotojai galėtų atskirti kokybišką turizmo produktą; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja padėti skatinti kokybę turizmo sektoriuje, ypač kaimo turizmo ir mažųjų įmonių sektoriuje; mano, kad toks ženklas gali padėti kurti alternatyvą tradiciniams sektoriams, pavyzdžiui, žemdirbystei ir gyvulininkystei; mano, kad visi su tam tikra vietove susiję kokybės ženklai turi atitikti specifikacijas, kuriomis užtikrinama kokybė, ir kad jie būtų kuriami atsižvelgiant į esamus ženklus (ir jais remiantis), pavyzdžiui, maisto produktų nuorodomis, vengiant juos painioti su ES kokybės ženklais pažymėtais žemės ūkio produktais;

| 10. | mano, kad tokios iniciatyvos, kaip Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) tinklas, skatina konkurencingumą, dėl mažų ir labai mažų įmonių potencialo padeda plėtoti tvarų aukštos kokybės turizmą regione ir padeda įtraukti vietos valdžios institucijas, kurti partnerystes ir užtikrinti dalyvių įvairovę kuriant regioninius kokybės ženklus; ragina Komisiją į susijusias priemones ir programas, tokias kaip EDEN, „Calypso“ ir pan., įtraukti su kaimo veikla susijusį įvairių formų turizmą; pažymi, kad siekiant skatinti kaimo turizmo veiklą būtinos tikslinės iniciatyvos ir programos; |
| --- | --- |

10.

mano, kad tokios iniciatyvos, kaip Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) tinklas, skatina konkurencingumą, dėl mažų ir labai mažų įmonių potencialo padeda plėtoti tvarų aukštos kokybės turizmą regione ir padeda įtraukti vietos valdžios institucijas, kurti partnerystes ir užtikrinti dalyvių įvairovę kuriant regioninius kokybės ženklus; ragina Komisiją į susijusias priemones ir programas, tokias kaip EDEN, „Calypso“ ir pan., įtraukti su kaimo veikla susijusį įvairių formų turizmą; pažymi, kad siekiant skatinti kaimo turizmo veiklą būtinos tikslinės iniciatyvos ir programos;

| 11. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būsimose kaimo plėtros programose būtų numatytos deramos priemonės ir pakankamai išteklių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas geram valdymui ir tvarioms teritorinio valdymo formoms rengiant ir stiprinant bendra veikla pagrįstas priemones, t. y. bendradarbiavimo (taip pat tausios gamybos sistemų srityje), koordinavimo, mainų, tinklų, inovacijų, mokymo, gamintojų grupių, skatinimo, informavimo ir investavimo priemones, numatytas naujuose kaimo plėtros reglamentuose; ragina pagal programą LEADER+ dirbančias vietos veiklos grupes teikti pagalbą, kurios reikia siekiant kurti bendradarbiavimo tinklus, jungiančius vietos ir regionų gamintojus, paslaugų teikėjus ir tokias kultūros įstaigas, kaip universitetai, bibliotekos ir mokslinių tyrimų centrai, kad vienos teritorijos kultūrinius ir istorinius aspektus būtų galima sujungti į regioninius kokybės ženklus, galinčius išreikšti ilgalaikį ryšį tarp profesinio mokymo, mokslinių tyrimų ir gamybos ir taip paskatinti kurti ilgalaikes darbo vietas; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būsimose kaimo plėtros programose būtų numatytos deramos priemonės ir pakankamai išteklių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas geram valdymui ir tvarioms teritorinio valdymo formoms rengiant ir stiprinant bendra veikla pagrįstas priemones, t. y. bendradarbiavimo (taip pat tausios gamybos sistemų srityje), koordinavimo, mainų, tinklų, inovacijų, mokymo, gamintojų grupių, skatinimo, informavimo ir investavimo priemones, numatytas naujuose kaimo plėtros reglamentuose; ragina pagal programą LEADER+ dirbančias vietos veiklos grupes teikti pagalbą, kurios reikia siekiant kurti bendradarbiavimo tinklus, jungiančius vietos ir regionų gamintojus, paslaugų teikėjus ir tokias kultūros įstaigas, kaip universitetai, bibliotekos ir mokslinių tyrimų centrai, kad vienos teritorijos kultūrinius ir istorinius aspektus būtų galima sujungti į regioninius kokybės ženklus, galinčius išreikšti ilgalaikį ryšį tarp profesinio mokymo, mokslinių tyrimų ir gamybos ir taip paskatinti kurti ilgalaikes darbo vietas;

| 12. | pažymi, kad tokios programos turėtų apimti kelis sektorius, tačiau svarbiausias turėtų būti laikomas ūkininkavimas, ir kad šias programas turėtų vertinti už plėtros planus atsakingos vadovaujančiosios institucijos; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad tokios programos turėtų apimti kelis sektorius, tačiau svarbiausias turėtų būti laikomas ūkininkavimas, ir kad šias programas turėtų vertinti už plėtros planus atsakingos vadovaujančiosios institucijos;

| 13. | ragina Komisiją remti valstybių narių pastangas pripažįstant ir skatinant naujas kaimo vietovių bendradarbiavimo formas, pagrįstas teritoriniais kompetencijos ženklai, naudojantis priemonėmis, numatytomis pagal BŽŪP reformą, pavyzdžiui, Sąjungos iniciatyva LEADER, techninės pagalbos ir tinklų kūrimo priemonėmis, Europos inovacijų partneryste, Europos kaimo plėtros tinklu, taip pat visomis kitomis priemonėmis ir būdais, kurių gali prireikti; šios naujos Europos teritorinio bendradarbiavimo formos pagrįstos objektyviu regioninės sąveikos vertinimu, atsižvelgiant į socialinę, ekonominę ir aplinkos plotmes, tvarumą, į regioninės tapatybės populiarinimo sistemą įtrauktų ekonomikos ir socialinės sferų subjektų (įskaitant ir turizmo sektoriaus subjektus) įvairovę, taip pat tam tikrų prekių ir paslaugų, kurias galima kurti kiekvienoje teritorijoje, rinkinį, siekiant sukurti ir išlaikyti pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją remti valstybių narių pastangas pripažįstant ir skatinant naujas kaimo vietovių bendradarbiavimo formas, pagrįstas teritoriniais kompetencijos ženklai, naudojantis priemonėmis, numatytomis pagal BŽŪP reformą, pavyzdžiui, Sąjungos iniciatyva LEADER, techninės pagalbos ir tinklų kūrimo priemonėmis, Europos inovacijų partneryste, Europos kaimo plėtros tinklu, taip pat visomis kitomis priemonėmis ir būdais, kurių gali prireikti; šios naujos Europos teritorinio bendradarbiavimo formos pagrįstos objektyviu regioninės sąveikos vertinimu, atsižvelgiant į socialinę, ekonominę ir aplinkos plotmes, tvarumą, į regioninės tapatybės populiarinimo sistemą įtrauktų ekonomikos ir socialinės sferų subjektų (įskaitant ir turizmo sektoriaus subjektus) įvairovę, taip pat tam tikrų prekių ir paslaugų, kurias galima kurti kiekvienoje teritorijoje, rinkinį, siekiant sukurti ir išlaikyti pridėtinę vertę;

| 14. | mano, kad naudojant visas šias naujas teritorinio bendradarbiavimo formas valstybės narės turėtų turėti galimybių naudotis visomis kaimo plėtros priemonėmis, susijusiomis su maisto produktų kokybės užtikrinimo politika, visų pirma siekiant plėtoti pardavimą vietos rinkose ir trumpojo tiekimo grandinėse, didinti tvarumą ir plėsti gamybos metodų žinias, kartu laikantis visų ES taisyklių ir nedarant jokio poveikio esamoms Sąjungos kokybės užtikrinimo sistemoms, pavyzdžiui, saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) sistemoms, nekenkiant joms ar jų nesilpninant; mano, kad žemės ūkio ir maisto produktų sektoriuje teritorinius kompetencijos ženklus reikėtų taikyti tik populiarinant SKVN, SGN ir GTG kokybės užtikrinimo sistemas tais atvejais, jei jų yra, arba remiant jų kūrimą tuomet, kai jos dar nesukurtos; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad Europoje platinamos maisto produktams skirtos sudėtinės etiketės ir regioniniai kokybės ženklai, parengti ženklų su specifiniais regioniniais ypatumais aprašą, kad būtų galima išvengti bet kokio galimo neigiamo poveikio kokybės užtikrinimo sistemoms; pažymi, kad regioninio kokybės ženklo samprata turėtų būti aiškiai apibrėžta atsižvelgiant į teigiamą dabartinių kokybės ženklų (SKVN, AOC, SGN) naudojimo patirtį, ir kad būtų parengtos koordinuojamos strategijos, kurios padėtų išvengti dubliavimosi ir kartojimosi, laikantis bendro visuotinio požiūrio, grindžiamo ES lygmeniu nustatytina sistema; |
| --- | --- |

14.

mano, kad naudojant visas šias naujas teritorinio bendradarbiavimo formas valstybės narės turėtų turėti galimybių naudotis visomis kaimo plėtros priemonėmis, susijusiomis su maisto produktų kokybės užtikrinimo politika, visų pirma siekiant plėtoti pardavimą vietos rinkose ir trumpojo tiekimo grandinėse, didinti tvarumą ir plėsti gamybos metodų žinias, kartu laikantis visų ES taisyklių ir nedarant jokio poveikio esamoms Sąjungos kokybės užtikrinimo sistemoms, pavyzdžiui, saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) sistemoms, nekenkiant joms ar jų nesilpninant; mano, kad žemės ūkio ir maisto produktų sektoriuje teritorinius kompetencijos ženklus reikėtų taikyti tik populiarinant SKVN, SGN ir GTG kokybės užtikrinimo sistemas tais atvejais, jei jų yra, arba remiant jų kūrimą tuomet, kai jos dar nesukurtos; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad Europoje platinamos maisto produktams skirtos sudėtinės etiketės ir regioniniai kokybės ženklai, parengti ženklų su specifiniais regioniniais ypatumais aprašą, kad būtų galima išvengti bet kokio galimo neigiamo poveikio kokybės užtikrinimo sistemoms; pažymi, kad regioninio kokybės ženklo samprata turėtų būti aiškiai apibrėžta atsižvelgiant į teigiamą dabartinių kokybės ženklų (SKVN, AOC, SGN) naudojimo patirtį, ir kad būtų parengtos koordinuojamos strategijos, kurios padėtų išvengti dubliavimosi ir kartojimosi, laikantis bendro visuotinio požiūrio, grindžiamo ES lygmeniu nustatytina sistema;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

---

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/75

---

P7_TA(2014)0022

ES ir ASEAN santykių ateitis

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir ASEAN santykių ateities (2013/2148(INI))

(2016/C 482/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pagrindinį teisinį santykių su ASEAN pagrindą, būtent 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindinį teisinį santykių su ASEAN pagrindą, būtent 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į vykstančias derybas ir (arba) sudarytus septynis Europos Sąjungos ir ASEAN valstybių narių, būtent Brunėjaus Darusalamo, Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro, Tailando ir Vietnamo, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias derybas ir (arba) sudarytus septynis Europos Sąjungos ir ASEAN valstybių narių, būtent Brunėjaus Darusalamo, Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro, Tailando ir Vietnamo, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Malaizija, Tailandu ir Vietnamu, taip pat į sudarytą ES ir Singapūro LPS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Malaizija, Tailandu ir Vietnamu, taip pat į sudarytą ES ir Singapūro LPS,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. liepos mėn. ES strategiją „Nauja partnerystė su Pietryčių Azija“, (COM(2003)0399), pagal kurią kaip svarbiausius prioritetus nustatyta gerinti regioninius prekybos ir investicinius ryšius su ASEAN ir dialogą konkrečiose politikos srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. liepos mėn. ES strategiją „Nauja partnerystė su Pietryčių Azija“, (COM(2003)0399), pagal kurią kaip svarbiausius prioritetus nustatyta gerinti regioninius prekybos ir investicinius ryšius su ASEAN ir dialogą konkrečiose politikos srityse,

| — | atsižvelgdamas į 7-ąją Azijos ir Europos parlamentinę partnerystę (ASEP) ir 22-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 7-ąją Azijos ir Europos parlamentinę partnerystę (ASEP) ir 22-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Niurnbergo deklaraciją dėl glaudesnės ES ir ASEAN partnerystės ir jos 2007 m. lapkričio mėn. veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Niurnbergo deklaraciją dėl glaudesnės ES ir ASEAN partnerystės ir jos 2007 m. lapkričio mėn. veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. Brunėjaus Darusalame priimtą Bandaro Seri Begavano veiksmų planą glaudesnei ASEAN ir ES partnerystei stiprinti (2013–2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. Brunėjaus Darusalame priimtą Bandaro Seri Begavano veiksmų planą glaudesnei ASEAN ir ES partnerystei stiprinti (2013–2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga 2012 m. liepos 12 d. Pnompenyje prisijungė prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (TAC) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga 2012 m. liepos 12 d. Pnompenyje prisijungė prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (TAC) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio mėn. Vientiane (Laose) vykusį Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) 9-ąjį aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio mėn. Vientiane (Laose) vykusį Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) 9-ąjį aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. vasario mėn. kaip nevyriausybinio dialogo forumą įsteigtą Azijos ir Europos fondą (ASEF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. vasario mėn. kaip nevyriausybinio dialogo forumą įsteigtą Azijos ir Europos fondą (ASEF),

| — | atsižvelgdamas į ASEAN ir ES regioninės integracijos rėmimo programą (APRIS), ASEAN regioninės integracijos rėmimo programą (ARISE) ir regioninę ES ir ASEAN dialogo priemonę (READI), kuriomis remiamas politikos ir taisyklių su prekyba nesusijusiuose sektoriuose derinimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN ir ES regioninės integracijos rėmimo programą (APRIS), ASEAN regioninės integracijos rėmimo programą (ARISE) ir regioninę ES ir ASEAN dialogo priemonę (READI), kuriomis remiamas politikos ir taisyklių su prekyba nesusijusiuose sektoriuose derinimas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. ES ir JAV bendrą pareiškimą dėl Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. ES ir JAV bendrą pareiškimą dėl Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono,

| — | atsižvelgdamas į 1967 m. rugpjūčio 8 d. įsteigtą Pietryčių Azijos valstybių asociaciją (ASEAN), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1967 m. rugpjūčio 8 d. įsteigtą Pietryčių Azijos valstybių asociaciją (ASEAN),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. sutartą ASEAN ekonominės bendrijos projektą ir 2008 m. priimtą ASEAN chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. sutartą ASEAN ekonominės bendrijos projektą ir 2008 m. priimtą ASEAN chartiją,

| — | atsižvelgdamas į pirmąją 2012 m. lapkričio 18 d. ASEAN žmogaus teisių deklaraciją, įsteigtą ASEAN tarpvyriausybinę žmogaus teisių komisiją (AICHR) ir 2013 m. gegužės 8 d. įvykusį pirmąjį AICHR ir naujai paskirto Europos Sąjungos (ES) specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais Stavro Lambrinidžio dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąją 2012 m. lapkričio 18 d. ASEAN žmogaus teisių deklaraciją, įsteigtą ASEAN tarpvyriausybinę žmogaus teisių komisiją (AICHR) ir 2013 m. gegužės 8 d. įvykusį pirmąjį AICHR ir naujai paskirto Europos Sąjungos (ES) specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais Stavro Lambrinidžio dialogą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vykusį 14-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą ir parengtą ASEAN bendrosios rinkos (ekonominės) bendrijos, ASEAN politinio saugumo bendruomenės ir ASEAN socialinės ir kultūrinės bendruomenės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vykusį 14-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą ir parengtą ASEAN bendrosios rinkos (ekonominės) bendrijos, ASEAN politinio saugumo bendruomenės ir ASEAN socialinės ir kultūrinės bendruomenės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 24–25 d. Brunėjuje vykusį 22-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 24–25 d. Brunėjuje vykusį 22-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 20 d. Pnompenyje vykusį 7-ąjį Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (EAS), kuriame dalyvavo 17 ASEAN šalių, Kinijos, Japonijos ir Pietų Korėjos (ASEAN+3), Indijos, Australijos ir Naujosios Zelandijos (ASEAN+6) ir Jungtinių Amerikos Valstijų vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 20 d. Pnompenyje vykusį 7-ąjį Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (EAS), kuriame dalyvavo 17 ASEAN šalių, Kinijos, Japonijos ir Pietų Korėjos (ASEAN+3), Indijos, Australijos ir Naujosios Zelandijos (ASEAN+6) ir Jungtinių Amerikos Valstijų vadovai,

| — | atsižvelgdamas į ASEAN susitarimą dėl nelaimių valdymo ir reagavimo į nelaimes (AADMER), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN susitarimą dėl nelaimių valdymo ir reagavimo į nelaimes (AADMER),

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, kurį priėmė ASEAN šalių socialinės gerovės ir plėtros ministrai per 2013 m. rugsėjo 6 d. Pnompenyje vykusį 8-ąjį susitikimą ruošiantis 2013 m. spalio mėn. planuojamam ASEAN viršūnių susitikimui, ir į jame įtvirtintą nuostatą, kad galimybės naudotis socialinės apsaugos paslaugomis yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, kurį priėmė ASEAN šalių socialinės gerovės ir plėtros ministrai per 2013 m. rugsėjo 6 d. Pnompenyje vykusį 8-ąjį susitikimą ruošiantis 2013 m. spalio mėn. planuojamam ASEAN viršūnių susitikimui, ir į jame įtvirtintą nuostatą, kad galimybės naudotis socialinės apsaugos paslaugomis yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, ypač į 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Malaizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (3), į 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl rohinjų musulmonų padėties (4), į 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu (5), į 2013 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Vietnamo, ypač saviraiškos laisvės (6), taip pat į 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Laosas. Sombatho Somphone'o atvejis“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, ypač į 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Malaizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (3), į 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl rohinjų musulmonų padėties (4), į 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu (5), į 2013 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Vietnamo, ypač saviraiškos laisvės (6), taip pat į 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Laosas. Sombatho Somphone'o atvejis“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, ypač į 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl susirėmimų prie Tailando ir Kambodžos sienos (8), 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus (9), 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Birma: rinkimų organizavimas ir opozicijos lyderės Aung San Suu Kyi paleidimas“ (10), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Mianmare (Birmoje) (11), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Tailando (12), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl padėties Laose ir Vietname (13) ir į 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Birmos pabėgėlių padėties Tailande (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, ypač į 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl susirėmimų prie Tailando ir Kambodžos sienos (8), 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus (9), 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Birma: rinkimų organizavimas ir opozicijos lyderės Aung San Suu Kyi paleidimas“ (10), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Mianmare (Birmoje) (11), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Tailando (12), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl padėties Laose ir Vietname (13) ir į 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Birmos pabėgėlių padėties Tailande (14),

| — | atsižveldamas į dokumentą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą Ginti, gerbti ir taisyti“, kurią 2011 m. birželio 16 d. priėmė JT Žmogaus teisių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižveldamas į dokumentą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą Ginti, gerbti ir taisyti“, kurią 2011 m. birželio 16 d. priėmė JT Žmogaus teisių taryba,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0441/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0441/2013),

| A. | kadangi ASEAN šiuo metu yra viena svarbiausių augančių regioninių organizacijų pasaulyje ir pagal ekonominį išsivystymą, ir pagal geopolitinę dinamiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi ASEAN šiuo metu yra viena svarbiausių augančių regioninių organizacijų pasaulyje ir pagal ekonominį išsivystymą, ir pagal geopolitinę dinamiką;

| B. | kadangi 2007 m. lapkričio mėn. pasirašyta ASEAN chartija įsteigtas ASEAN juridinis asmuo ir nustatytas teisinis bei institucinis ASEAN pagrindas, taip pat įsteigtas Nuolatinių atstovų komitetas (CPR), kuriam pavesta remti ir koordinuoti ASEAN darbą; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2007 m. lapkričio mėn. pasirašyta ASEAN chartija įsteigtas ASEAN juridinis asmuo ir nustatytas teisinis bei institucinis ASEAN pagrindas, taip pat įsteigtas Nuolatinių atstovų komitetas (CPR), kuriam pavesta remti ir koordinuoti ASEAN darbą;

| C. | kadangi ASEAN ekonominė bendrija siekia iki 2015 m. sukurti vidaus rinką 600 milijonų žmonių, todėl ASEAN, kurios ekonominės veiklos vykdytojai yra konkurencingi, o vidaus paklausa sparčiai auga, bus galima palyginti su kitomis didelėmis pasaulio rinkomis, pvz., ES, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Kinija, Japonija ir Indija, tad ji taps tvirta ekonomine partnere regioninėje ir tarptautinėje rinkoje; kadangi kai kurios ASEAN valstybės narės šiame procese susidurs su sunkumais, susijusiais su konkurencingumu, socialiniu stabilumu ir su integracijos proceso elementų stiprinimu ir vystymu; |
| --- | --- |

C.

kadangi ASEAN ekonominė bendrija siekia iki 2015 m. sukurti vidaus rinką 600 milijonų žmonių, todėl ASEAN, kurios ekonominės veiklos vykdytojai yra konkurencingi, o vidaus paklausa sparčiai auga, bus galima palyginti su kitomis didelėmis pasaulio rinkomis, pvz., ES, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Kinija, Japonija ir Indija, tad ji taps tvirta ekonomine partnere regioninėje ir tarptautinėje rinkoje; kadangi kai kurios ASEAN valstybės narės šiame procese susidurs su sunkumais, susijusiais su konkurencingumu, socialiniu stabilumu ir su integracijos proceso elementų stiprinimu ir vystymu;

| D. | kadangi ASEAN valstybės narės po 1997 m. Azijos finansų krizės dėjo ekonominio restruktūrizavimo pastangas, todėl joms pavyko apskritai gerai atsilaikyti prieš dabartinę pasaulio ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

D.

kadangi ASEAN valstybės narės po 1997 m. Azijos finansų krizės dėjo ekonominio restruktūrizavimo pastangas, todėl joms pavyko apskritai gerai atsilaikyti prieš dabartinę pasaulio ekonomikos krizę;

| E. | kadangi 1993 m. įsteigtas ASEAN regioninis forumas (ARF), kuriam pavesta gerinti dialogą, konsultuoti politiniais ir saugumo klausimais, taip pat padėti didinti pasitikėjimą ir imtis prevencinės diplomatijos Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; |
| --- | --- |

E.

kadangi 1993 m. įsteigtas ASEAN regioninis forumas (ARF), kuriam pavesta gerinti dialogą, konsultuoti politiniais ir saugumo klausimais, taip pat padėti didinti pasitikėjimą ir imtis prevencinės diplomatijos Azijos ir Ramiojo vandenyno regione;

| F. | kadangi pastarajame ASEAN aukščiausiojo lygio susitikime raginta Korėjos pusiasalyje atsisakyti branduolinio ginklo ir branduolinių ginklų turinčios valstybės skatintos prisijungti prie Pietryčių Azijos zonos be branduolinių ginklų sutarties protokolo; kadangi aukščiausiojo lygio susitikime aptarta ir ateityje galima Rytų Timoro narystė ASEAN; |
| --- | --- |

F.

kadangi pastarajame ASEAN aukščiausiojo lygio susitikime raginta Korėjos pusiasalyje atsisakyti branduolinio ginklo ir branduolinių ginklų turinčios valstybės skatintos prisijungti prie Pietryčių Azijos zonos be branduolinių ginklų sutarties protokolo; kadangi aukščiausiojo lygio susitikime aptarta ir ateityje galima Rytų Timoro narystė ASEAN;

| G. | kadangi Kinija plėtoja ekonominius ryšius su Pietryčių Azijos šalimis; kadangi kai kurios ASEAN valstybės narės sustiprino bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis jūrų saugumo srityje; kadangi Rusija Aziją laiko svarbia savo tarptautinės strategijos dalimi; kadangi ASEAN šalys toliau atlieka svarbų vaidmenį išsaugant taiką ir stabilumą regione; kadangi ir ES, ir ASEAN rūpi neišspręsti teritoriniai ginčai Pietų Kinijos jūroje ir jos yra labai suinteresuotos išlaikyti taiką, stabilumą, tarptautinės teisės paisymą ir ypač užtikrinti, kad būtų laikomasi JT Chartijos bei 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos; palaiko 2012 m. liepos mėn. Šešių punktų principus dėl Pietų Kinijos jūros ir 2011 m. Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje įgyvendinimo gaires, kuriuose raginama konfliktus spręsti taikiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Kinija plėtoja ekonominius ryšius su Pietryčių Azijos šalimis; kadangi kai kurios ASEAN valstybės narės sustiprino bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis jūrų saugumo srityje; kadangi Rusija Aziją laiko svarbia savo tarptautinės strategijos dalimi; kadangi ASEAN šalys toliau atlieka svarbų vaidmenį išsaugant taiką ir stabilumą regione; kadangi ir ES, ir ASEAN rūpi neišspręsti teritoriniai ginčai Pietų Kinijos jūroje ir jos yra labai suinteresuotos išlaikyti taiką, stabilumą, tarptautinės teisės paisymą ir ypač užtikrinti, kad būtų laikomasi JT Chartijos bei 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos; palaiko 2012 m. liepos mėn. Šešių punktų principus dėl Pietų Kinijos jūros ir 2011 m. Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje įgyvendinimo gaires, kuriuose raginama konfliktus spręsti taikiomis priemonėmis;

| H. | kadangi ASEAN žmogaus teisių deklaracijoje toliau suteikiama teisė įvairioms valstybėms savarankiškai kurti savo teisines priemones siekiant apsaugoti žmogaus teises, nors regionui nustatoma bendra žmogaus teisių gynimo sistema; |
| --- | --- |

H.

kadangi ASEAN žmogaus teisių deklaracijoje toliau suteikiama teisė įvairioms valstybėms savarankiškai kurti savo teisines priemones siekiant apsaugoti žmogaus teises, nors regionui nustatoma bendra žmogaus teisių gynimo sistema;

| I. | kadangi 2013 m. lapkričio 8 d. taifūnas Haiyanas suniokojo Filipinus ir sugriovė ištisus miestus, palikdamas vis dar nežinomą žuvusių žmonių skaičių (tikėtina, tūkstančius) ir milijonus benamių; kadangi šis uraganas, kuris yra pats stipriausias pakrantėje užregistruotas uraganas, parodė didelį vis dažnesnių ekstremalių oro sąlygų pavojų; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2013 m. lapkričio 8 d. taifūnas Haiyanas suniokojo Filipinus ir sugriovė ištisus miestus, palikdamas vis dar nežinomą žuvusių žmonių skaičių (tikėtina, tūkstančius) ir milijonus benamių; kadangi šis uraganas, kuris yra pats stipriausias pakrantėje užregistruotas uraganas, parodė didelį vis dažnesnių ekstremalių oro sąlygų pavojų;

| J. | kadangi didelė tarša dūmais, atsiradusi dėl didelių regiono miškų gaisrų, turi labai rimtų padarinių aplinkai ir galėtų būti netradicinė grėsmė saugumui; |
| --- | --- |

J.

kadangi didelė tarša dūmais, atsiradusi dėl didelių regiono miškų gaisrų, turi labai rimtų padarinių aplinkai ir galėtų būti netradicinė grėsmė saugumui;

| K. | kadangi ES ir ASEAN siekia bendro politinio tikslo – skatinti gerovę, bendradarbiavimą ir taiką savo atitinkamuose regionuose ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir ASEAN siekia bendro politinio tikslo – skatinti gerovę, bendradarbiavimą ir taiką savo atitinkamuose regionuose ir visame pasaulyje;

| L. | kadangi 2012 m. ES ir ASEAN Bandaro Seri Begavano veiksmų planu siekiama daugiau strateginio dėmesio skirti bendradarbiavimui trijų ASEAN ramsčių aspektais, taip pat kultūriniam ir vystomajam bendradarbiavimui, ir jame numatyta reguliariai rengti susitikimus ministrų ir vyresniųjų pareigūnų lygmenimis; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2012 m. ES ir ASEAN Bandaro Seri Begavano veiksmų planu siekiama daugiau strateginio dėmesio skirti bendradarbiavimui trijų ASEAN ramsčių aspektais, taip pat kultūriniam ir vystomajam bendradarbiavimui, ir jame numatyta reguliariai rengti susitikimus ministrų ir vyresniųjų pareigūnų lygmenimis;

| M. | kadangi atsižvelgiant į vykstančias ES ir Malaizijos, Tailando ir Vietnamo derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS), į ES ir Singapūro LPS sudarymą ir į ilgalaikį tikslą sudaryti tarpregioninį LPS, dabar dar skubiau reikia su ASEAN partneriais parengti išsamesnę politikos sistemą; |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į vykstančias ES ir Malaizijos, Tailando ir Vietnamo derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS), į ES ir Singapūro LPS sudarymą ir į ilgalaikį tikslą sudaryti tarpregioninį LPS, dabar dar skubiau reikia su ASEAN partneriais parengti išsamesnę politikos sistemą;

| 1. | mano, kad ASEAN, kaip svarbi regioninė ir pasaulio ekonomikos dalyvė, gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant taikią daugiašalę pasaulinę tvarką; norėtų, kad ASEAN instituciniai, ekonominiai ir politiniai gebėjimai būtų toliau plėtojami; |
| --- | --- |

1.

mano, kad ASEAN, kaip svarbi regioninė ir pasaulio ekonomikos dalyvė, gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant taikią daugiašalę pasaulinę tvarką; norėtų, kad ASEAN instituciniai, ekonominiai ir politiniai gebėjimai būtų toliau plėtojami;

| 2. | primygtinai ragina ASEAN tęsti politinės ir ekonominės integracijos procesą, pirmiausia įgyvendinti plataus užmojo ASEAN ekonominės bendrijos sukūrimo iki 2015 m. planą, įskaitant jos vidaus darbo rinkos liberalizavimą, kuris būtų labai naudingas visoms įtrauktoms šalims; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina ASEAN tęsti politinės ir ekonominės integracijos procesą, pirmiausia įgyvendinti plataus užmojo ASEAN ekonominės bendrijos sukūrimo iki 2015 m. planą, įskaitant jos vidaus darbo rinkos liberalizavimą, kuris būtų labai naudingas visoms įtrauktoms šalims;

| 3. | giria ASEAN lyderius už pasiektą nemažą regioninės integracijos proceso pažangą, labiausiai pastebimą dėl būsimo ASEAN ekonominės bendrijos įsteigimo; mano, kad šias teigiamas tendencijas reikėtų lygiai taip pat įtvirtinti stiprinant parlamentinę dimensiją, ir ragina ASEAN lyderius apsvarstyti galimybę oficialia chartija pripažinti ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos, kaip sudedamosios pačios ASEAN dalies, vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

giria ASEAN lyderius už pasiektą nemažą regioninės integracijos proceso pažangą, labiausiai pastebimą dėl būsimo ASEAN ekonominės bendrijos įsteigimo; mano, kad šias teigiamas tendencijas reikėtų lygiai taip pat įtvirtinti stiprinant parlamentinę dimensiją, ir ragina ASEAN lyderius apsvarstyti galimybę oficialia chartija pripažinti ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos, kaip sudedamosios pačios ASEAN dalies, vaidmenį;

| 4. | pabrėžia dideles ekonomines ASEAN regiono galimybes ir ragina nacionalines ir užsienio bendroves, veikiančias ASEAN šalyse, taikyti įmonių socialinės atsakomybės principus, aktyviai laikytis TDO pagrindinių darbo normų ir Jungtinių Tautų Verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, skatinti tinkamą užimtumo apsaugą ir galimybes turėti deramas darbo sąlygas, taip pat sudaryti profsąjungoms ir jų veiklai vystyti palankesnę aplinką; šiuo klausimu primygtinai ragina Komisiją padėti parengti priemones, kuriomis būtų didinami tarptautiniai ir vietos teisėsaugos gebėjimai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia dideles ekonomines ASEAN regiono galimybes ir ragina nacionalines ir užsienio bendroves, veikiančias ASEAN šalyse, taikyti įmonių socialinės atsakomybės principus, aktyviai laikytis TDO pagrindinių darbo normų ir Jungtinių Tautų Verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, skatinti tinkamą užimtumo apsaugą ir galimybes turėti deramas darbo sąlygas, taip pat sudaryti profsąjungoms ir jų veiklai vystyti palankesnę aplinką; šiuo klausimu primygtinai ragina Komisiją padėti parengti priemones, kuriomis būtų didinami tarptautiniai ir vietos teisėsaugos gebėjimai;

| 5. | mano, kad ASEAN valstybės narės turi siekti naujo įtraukaus ekonominio ir socialinio vystymosi etapo, visų pirma atkreipdamos dėmesį į savo gyventojų žmogaus, socialines, darbo ir ekonomines teises ir siekdamos užtikrinti, kad jų visuomenė būtų pagrįsta lygybės ir teisingumo principais; mano, jog siekiant šio tikslo itin svarbu užtikrinti, kad ekonominis turtas būtų naudojamas sutvirtinant socialinio saugumo ir apsaugos tinklus; taip pat primygtinai ragina ES stiprinti bendradarbiavimą žmogaus teisių srityje ir taip prisidėti užtikrinant, kad ASEAN tarpvyriausybinė žmogaus teisių komisija (angl. AICHR) taptų veiksmingu žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos organu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ASEAN valstybės narės turi siekti naujo įtraukaus ekonominio ir socialinio vystymosi etapo, visų pirma atkreipdamos dėmesį į savo gyventojų žmogaus, socialines, darbo ir ekonomines teises ir siekdamos užtikrinti, kad jų visuomenė būtų pagrįsta lygybės ir teisingumo principais; mano, jog siekiant šio tikslo itin svarbu užtikrinti, kad ekonominis turtas būtų naudojamas sutvirtinant socialinio saugumo ir apsaugos tinklus; taip pat primygtinai ragina ES stiprinti bendradarbiavimą žmogaus teisių srityje ir taip prisidėti užtikrinant, kad ASEAN tarpvyriausybinė žmogaus teisių komisija (angl. AICHR) taptų veiksmingu žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos organu;

| 6. | pabrėžia, kad ES ir ASEAN turi bendrų vertybių ir bendrų politinių ir ekonominių interesų, kurių plėtojimui ir toliau reikėtų teikti didelį prioritetą juos pakylėjant į strateginės partnerystės lygmenį; pripažindamas šių santykių svarbą teigiamai vertina tai, kad Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) pradėjo aktyviai svarstyti klausimą dėl ES delegacijos ryšiams su ASEAN vadovo paskyrimo; tikisi, kad šiuo sprendimu bus pagerintas ES ir delegacijų ASEAN valstybėse narėse vadovų ir ES valstybių narių ambasadų veiklos koordinavimas, taip pat, kad bus padidintas ES politinis patikimumas ir pastebimumas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Komisiją parengti atnaujintą, išsamesnę Pietryčių Azijai skirtą strategiją; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad ES ir ASEAN turi bendrų vertybių ir bendrų politinių ir ekonominių interesų, kurių plėtojimui ir toliau reikėtų teikti didelį prioritetą juos pakylėjant į strateginės partnerystės lygmenį; pripažindamas šių santykių svarbą teigiamai vertina tai, kad Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) pradėjo aktyviai svarstyti klausimą dėl ES delegacijos ryšiams su ASEAN vadovo paskyrimo; tikisi, kad šiuo sprendimu bus pagerintas ES ir delegacijų ASEAN valstybėse narėse vadovų ir ES valstybių narių ambasadų veiklos koordinavimas, taip pat, kad bus padidintas ES politinis patikimumas ir pastebimumas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Komisiją parengti atnaujintą, išsamesnę Pietryčių Azijai skirtą strategiją;

| 7. | mano, kad ES ir jos valstybės narės remdamos ir papildydamos viena kitą turėtų rengti bendrą nuoseklų požiūrį į ASEAN regioną ir taip sudaryti ES sąlygas užsitikrinti tvirtesnes ekonomines ir politines pozicijas šiame regione; mano, kad svarbu visais lygmenimis didinti ES ir valstybių narių atstovų dalyvavimą regioniniuose ir nacionaliniuose ASEAN forumuose; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES ir jos valstybės narės remdamos ir papildydamos viena kitą turėtų rengti bendrą nuoseklų požiūrį į ASEAN regioną ir taip sudaryti ES sąlygas užsitikrinti tvirtesnes ekonomines ir politines pozicijas šiame regione; mano, kad svarbu visais lygmenimis didinti ES ir valstybių narių atstovų dalyvavimą regioniniuose ir nacionaliniuose ASEAN forumuose;

| 8. | siūlo Sąjungai stengtis įtikinti šių šalių visuomenę, kad išorės politikos srityje Sąjunga turi normatyvinę galią ir siekia skatinti regioninę integraciją, palaikydama politinį dialogą, sudarydama lengvatinius prekybos susitarimus ir partnerystės susitarimus; |
| --- | --- |

8.

siūlo Sąjungai stengtis įtikinti šių šalių visuomenę, kad išorės politikos srityje Sąjunga turi normatyvinę galią ir siekia skatinti regioninę integraciją, palaikydama politinį dialogą, sudarydama lengvatinius prekybos susitarimus ir partnerystės susitarimus;

| 9. | labai palankiai vertina derybas dėl septynių ES ir pavienių ASEAN valstybių narių partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, kurie bus tarpusavio santykių stiprinimo pagrindas, ir pabrėžia, kad reikia sparčiau derėtis su likusiomis ASEAN narėmis; ragina greitai ratifikuoti esamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus; vis dėlto mano, kad partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai su atskiromis valstybėmis neturėtų tapti kliūtimi bendriems ES ir ASEAN santykiams; |
| --- | --- |

9.

labai palankiai vertina derybas dėl septynių ES ir pavienių ASEAN valstybių narių partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, kurie bus tarpusavio santykių stiprinimo pagrindas, ir pabrėžia, kad reikia sparčiau derėtis su likusiomis ASEAN narėmis; ragina greitai ratifikuoti esamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus; vis dėlto mano, kad partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai su atskiromis valstybėmis neturėtų tapti kliūtimi bendriems ES ir ASEAN santykiams;

| 10. | pritaria tam, kad būtų stiprinama santykių parlamentinė dimensija; mano, kad, įsteigus oficialią Europos ir ASEAN parlamentinę asamblėją, esant tinkamoms sąlygoms, būtų toliau gerinami ES ir ASEAN valstybių narių santykiai, taip pat būtų sukurtas tarpparlamentinis daugiašalių mainų forumas, kuriame būtų galima visapusiškiau spręsti pasaulinius klausimus; taip pat siūlo užmegzti Europos Palamento Žmogaus teisių pakomitečio ir ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos (AIHRC) ryšius; mano, kad Parlamentinės demokratijos skatinimo biuras galėtų teikti gebėjimų stiprinimo paramą ASEAN tarpparlamentinei asamblėjai (AIPA), taip stiprindamas nacionalinių parlamentų ir ASEAN AIPA vaidmenį; |
| --- | --- |

10.

pritaria tam, kad būtų stiprinama santykių parlamentinė dimensija; mano, kad, įsteigus oficialią Europos ir ASEAN parlamentinę asamblėją, esant tinkamoms sąlygoms, būtų toliau gerinami ES ir ASEAN valstybių narių santykiai, taip pat būtų sukurtas tarpparlamentinis daugiašalių mainų forumas, kuriame būtų galima visapusiškiau spręsti pasaulinius klausimus; taip pat siūlo užmegzti Europos Palamento Žmogaus teisių pakomitečio ir ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos (AIHRC) ryšius; mano, kad Parlamentinės demokratijos skatinimo biuras galėtų teikti gebėjimų stiprinimo paramą ASEAN tarpparlamentinei asamblėjai (AIPA), taip stiprindamas nacionalinių parlamentų ir ASEAN AIPA vaidmenį;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad pravartu rengti daugiau bendrų aukšto lygio susitikimų ir stiprinti bendradarbiavimą bei didinti supratimą daugiašaliuose forumuose, pvz., Jungtinėse Tautose ir jos agentūrose, TVF ir PPO; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad pravartu rengti daugiau bendrų aukšto lygio susitikimų ir stiprinti bendradarbiavimą bei didinti supratimą daugiašaliuose forumuose, pvz., Jungtinėse Tautose ir jos agentūrose, TVF ir PPO;

| 12. | pabrėžia, kad reikėtų vyriausybiniu ir parlamentiniu lygmenimis sustiprinti ir toliau plėtoti Azijos ir Europos susitikimus (ASEM) ir Azijos ir Europos parlamentinę partnerystę (ASEP), kaip esamus ES ir ASEAN dialogo forumus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad reikėtų vyriausybiniu ir parlamentiniu lygmenimis sustiprinti ir toliau plėtoti Azijos ir Europos susitikimus (ASEM) ir Azijos ir Europos parlamentinę partnerystę (ASEP), kaip esamus ES ir ASEAN dialogo forumus;

| 13. | remia ASEAN, kuriančią savo erdvę prieštaringų Kinijos, Japonijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų ekonominių ir saugumo interesų srityje; norėtų, kad ES būtų aktyvi politinė partnerė, padedanti ASEAN ieškoti būdų, kaip ne karinėmis priemonėmis išspręsti svarbius saugumo ir geostrateginius uždavinius siekiant didinti taiką ir regioninį stabilumą perimant ES konfliktų prevencijos, jų sprendimo ir ginčų sprendimo patirtį, taikytą valdant pasienio ir teritorinius ginčus; |
| --- | --- |

13.

remia ASEAN, kuriančią savo erdvę prieštaringų Kinijos, Japonijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų ekonominių ir saugumo interesų srityje; norėtų, kad ES būtų aktyvi politinė partnerė, padedanti ASEAN ieškoti būdų, kaip ne karinėmis priemonėmis išspręsti svarbius saugumo ir geostrateginius uždavinius siekiant didinti taiką ir regioninį stabilumą perimant ES konfliktų prevencijos, jų sprendimo ir ginčų sprendimo patirtį, taikytą valdant pasienio ir teritorinius ginčus;

| 14. | yra susirūpinęs dėl pastarojo meto įvykių Pietų Kinijos jūroje ir remia darbo grupės Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje įgyvendinimo klausimais darbą, kuriuo siekiama taikiai ir abipusiškai naudingai išspręsti šioje teritorijoje kilusį ginčą dėl jūrų sienos; |
| --- | --- |

14.

yra susirūpinęs dėl pastarojo meto įvykių Pietų Kinijos jūroje ir remia darbo grupės Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje įgyvendinimo klausimais darbą, kuriuo siekiama taikiai ir abipusiškai naudingai išspręsti šioje teritorijoje kilusį ginčą dėl jūrų sienos;

| 15. | ragina Sąjungą padėti mažinti geopolitinę įtampą regione, palaikant glaudžius santykius su ASEAN, – tam reikia stiprinti konfliktų sprendimo mechanizmus; |
| --- | --- |

15.

ragina Sąjungą padėti mažinti geopolitinę įtampą regione, palaikant glaudžius santykius su ASEAN, – tam reikia stiprinti konfliktų sprendimo mechanizmus;

| 16. | atkreipia dėmesį į ASEAN valstybių pastangas imtis kovos su piratavimu priemonių ir džiaugiasi iki šiol gautais teigiamais pranešimais; pabrėžia šiame regione nusidriekusių jūrų laivybos maršrutų kritinę ir sudėtingą reikšmę pasaulio ekonomikai bei jų pažeidžiamumą ir mano, kad imdamasi veiksmų šiame regione ES turėtų visada į tai atsižvelgti; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į ASEAN valstybių pastangas imtis kovos su piratavimu priemonių ir džiaugiasi iki šiol gautais teigiamais pranešimais; pabrėžia šiame regione nusidriekusių jūrų laivybos maršrutų kritinę ir sudėtingą reikšmę pasaulio ekonomikai bei jų pažeidžiamumą ir mano, kad imdamasi veiksmų šiame regione ES turėtų visada į tai atsižvelgti;

| 17. | ragina Komisiją ir EIVT remiantis ES patirtimi toliau teikti paramą ASEAN sekretoriato ir ASEAN institucijų pastangoms stiprinti gebėjimus; siūlo, kad tokia parama toliau būtų teikiama vykdant ES paramos ASEAN regioninei integracijai programą (ARISE); |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir EIVT remiantis ES patirtimi toliau teikti paramą ASEAN sekretoriato ir ASEAN institucijų pastangoms stiprinti gebėjimus; siūlo, kad tokia parama toliau būtų teikiama vykdant ES paramos ASEAN regioninei integracijai programą (ARISE);

| 18. | ragina remti tarpregioninius kultūros atlikėjų apsilankymus ir primygtinai ragina valstybes nares skatinti į valstybinę žiniasklaidą ir švietimą įtraukti daugiau informacijos apie ASEAN regioną ir aktyviau veikti regione per kultūros institutus ar kitomis priemonėmis, kuriomis būtų plėtojami ir stiprinami kultūriniai ryšiai su ASEAN šalimis ir būtų gerinamos ir skatinamos abipusės kultūros žinios ir dialogas; |
| --- | --- |

18.

ragina remti tarpregioninius kultūros atlikėjų apsilankymus ir primygtinai ragina valstybes nares skatinti į valstybinę žiniasklaidą ir švietimą įtraukti daugiau informacijos apie ASEAN regioną ir aktyviau veikti regione per kultūros institutus ar kitomis priemonėmis, kuriomis būtų plėtojami ir stiprinami kultūriniai ryšiai su ASEAN šalimis ir būtų gerinamos ir skatinamos abipusės kultūros žinios ir dialogas;

| 19. | mano, kad vertėtų apsvarstyti galimybę rengti kultūros metus, kurių tema kasmet būtų keičiama ir per kuriuos viena ES šalis galėtų būti pristatoma ASEAN valstybėse narėse, o viena ASEAN šalis – Europoje; |
| --- | --- |

19.

mano, kad vertėtų apsvarstyti galimybę rengti kultūros metus, kurių tema kasmet būtų keičiama ir per kuriuos viena ES šalis galėtų būti pristatoma ASEAN valstybėse narėse, o viena ASEAN šalis – Europoje;

| 20. | palankiai vertina tai, kad ES dabar yra didžiausia mokslinio bendradarbiavimo su dauguma ASEAN valstybių narių partnerė; siūlo šio regiono mokslo institucijose aktyviau skatinti Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad ES dabar yra didžiausia mokslinio bendradarbiavimo su dauguma ASEAN valstybių narių partnerė; siūlo šio regiono mokslo institucijose aktyviau skatinti Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“;

| 21. | pabrėžia svarbų mainų programų, pvz., Erasmus, skirtų jaunimo judumui palengvinti ir tarpkultūriniam ES ir ASEAN aukštojo mokslo įstaigų studentų ir mokslo darbuotojų bendradarbiavimui, vaidmenį; siūlo Europos universitetuose įsteigti ASEAN studijų centrus, o ASEAN universitetuose – ES studijų centrus ir plėsti galimybes įgyti jungtinius laipsnius; mano, kad ES turi siūlyti daugiau studijų programų anglų kalba tam, kad Azijos studentai galėtų lengviau studijuoti Europos universitetuose, o ES mokslininkams reikėtų padėti dalyvauti Azijos mokslinių tyrimų programose, taip pat bendradarbiaujant su ASEAN aukštųjų mokyklų tinklu (AUN); |
| --- | --- |

21.

pabrėžia svarbų mainų programų, pvz., Erasmus, skirtų jaunimo judumui palengvinti ir tarpkultūriniam ES ir ASEAN aukštojo mokslo įstaigų studentų ir mokslo darbuotojų bendradarbiavimui, vaidmenį; siūlo Europos universitetuose įsteigti ASEAN studijų centrus, o ASEAN universitetuose – ES studijų centrus ir plėsti galimybes įgyti jungtinius laipsnius; mano, kad ES turi siūlyti daugiau studijų programų anglų kalba tam, kad Azijos studentai galėtų lengviau studijuoti Europos universitetuose, o ES mokslininkams reikėtų padėti dalyvauti Azijos mokslinių tyrimų programose, taip pat bendradarbiaujant su ASEAN aukštųjų mokyklų tinklu (AUN);

| 22. | siūlo, ypač naudojantis naująja partnerystės priemone imtis veiksmų siekiant intensyvinti reguliarų keitimąsi informacija ir tarpusavio mokymosi procesus, pvz., daugiakultūrės visuomenės ir 21-ojo amžiaus demokratinės valstybės struktūrų klausimais; pabrėžia poreikį įtraukti mažumų teises ir skatinti lyčių lygybę ir didesnių galių suteikimą moterims, taip pat pagerinti merginų ir moterų gyvenimus, socialines ir darbo normas, įskaitant priverstinio ir vaikų darbo panaikinimą, tinkamos užimtumo apsaugos skatinimą ir galimybių turėti deramas darbo sąlygas gerinimą, taip pat plėtojant tvarias ir visa apimančias valstybines socialinės apsaugos sistemas, teisines ir saugumo sistemas, ekonominį bendradarbiavimą ir kitas tinkamas priemones; |
| --- | --- |

22.

siūlo, ypač naudojantis naująja partnerystės priemone imtis veiksmų siekiant intensyvinti reguliarų keitimąsi informacija ir tarpusavio mokymosi procesus, pvz., daugiakultūrės visuomenės ir 21-ojo amžiaus demokratinės valstybės struktūrų klausimais; pabrėžia poreikį įtraukti mažumų teises ir skatinti lyčių lygybę ir didesnių galių suteikimą moterims, taip pat pagerinti merginų ir moterų gyvenimus, socialines ir darbo normas, įskaitant priverstinio ir vaikų darbo panaikinimą, tinkamos užimtumo apsaugos skatinimą ir galimybių turėti deramas darbo sąlygas gerinimą, taip pat plėtojant tvarias ir visa apimančias valstybines socialinės apsaugos sistemas, teisines ir saugumo sistemas, ekonominį bendradarbiavimą ir kitas tinkamas priemones;

| 23. | primygtinai teigia, kad svarbu plėtoti žmonių tarpusavio ryšius, ir gerai vertina Azijos ir Europos fondo (ASEP) veiklą, kurio pagrindinė funkcija yra plėtoti ryšius tarp abiejų regionų pilietinių visuomenių; ragina ES imtis aktyvesnio ir svarbesnio institucinio vaidmens nei paprasta narystė; |
| --- | --- |

23.

primygtinai teigia, kad svarbu plėtoti žmonių tarpusavio ryšius, ir gerai vertina Azijos ir Europos fondo (ASEP) veiklą, kurio pagrindinė funkcija yra plėtoti ryšius tarp abiejų regionų pilietinių visuomenių; ragina ES imtis aktyvesnio ir svarbesnio institucinio vaidmens nei paprasta narystė;

| 24. | ragina, siekiant susieti Europos ir Azijos regionus, kurių mainų iki šiol buvo nedaug, parengti miestų giminystės iniciatyvą; |
| --- | --- |

24.

ragina, siekiant susieti Europos ir Azijos regionus, kurių mainų iki šiol buvo nedaug, parengti miestų giminystės iniciatyvą;

| 25. | siūlo, kad tarpregioniniu lygmeniu ES daugiau bendradarbiautų su ASEAN nelaimių ir krizių prevencijos ir valdymo, pagrindinių uždavinių, pvz., tvaraus vystymosi apsirūpinimo maistu saugumo, išteklių valdymo klausimais (įskaitant vandens ir jūrų išteklių naudojimą, taip pat Mekongo subregione), investavimo į žemės ūkį, paramos smulkiesiems ūkininkams, urbanizacijos, jungčių kūrimo ir transporto, klimato kaitos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, energetikos kaitos, turizmo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse; |
| --- | --- |

25.

siūlo, kad tarpregioniniu lygmeniu ES daugiau bendradarbiautų su ASEAN nelaimių ir krizių prevencijos ir valdymo, pagrindinių uždavinių, pvz., tvaraus vystymosi apsirūpinimo maistu saugumo, išteklių valdymo klausimais (įskaitant vandens ir jūrų išteklių naudojimą, taip pat Mekongo subregione), investavimo į žemės ūkį, paramos smulkiesiems ūkininkams, urbanizacijos, jungčių kūrimo ir transporto, klimato kaitos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, energetikos kaitos, turizmo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse;

| 26. | pažymi, kad ASEAN šalyse skurdas vis dar svarbi problema ir jis visų pirma daro poveikį moterims, žemo išsilavinimo lygio asmenims, kaimo vietovėse gyvenantiems asmenims ir etninėms arba religinėms mažumoms; taigi mano, kad reikia geriau padalinti turtą ir skatinti socialinį teisingumą visais lygiais, taip pat mano, kad vis dar reikalinga nauja ES strategija, skirta vystymuisi skatinti ir kovai su nelygybe šiose šalyse, įskaitant prieigos prie finansavimo per mikrokreditus suteikimą; mano, kad tokia strategija ypač turėtų būti grindžiama šiais principais: suderinamumu vystymosi labui, ilgalaikiu paramos veiksmingumu, pirmenybės teikimu pagrindiniams socialiniams poreikiams ir nacionalinių veikėjų, įskaitant nacionalinius parlamentus, vietos valdžios institucijas, vystymąsi skatinančias NVO ir pilietinę visuomenę, dalyvavimu; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad ASEAN šalyse skurdas vis dar svarbi problema ir jis visų pirma daro poveikį moterims, žemo išsilavinimo lygio asmenims, kaimo vietovėse gyvenantiems asmenims ir etninėms arba religinėms mažumoms; taigi mano, kad reikia geriau padalinti turtą ir skatinti socialinį teisingumą visais lygiais, taip pat mano, kad vis dar reikalinga nauja ES strategija, skirta vystymuisi skatinti ir kovai su nelygybe šiose šalyse, įskaitant prieigos prie finansavimo per mikrokreditus suteikimą; mano, kad tokia strategija ypač turėtų būti grindžiama šiais principais: suderinamumu vystymosi labui, ilgalaikiu paramos veiksmingumu, pirmenybės teikimu pagrindiniams socialiniams poreikiams ir nacionalinių veikėjų, įskaitant nacionalinius parlamentus, vietos valdžios institucijas, vystymąsi skatinančias NVO ir pilietinę visuomenę, dalyvavimu;

| 27. | pabrėžia, kad ES turėtų teikti paramą ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos gebėjimams stiprinti, taip pat techninę pagalbą ASEAN moterų ir vaikų komitetui; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad ES turėtų teikti paramą ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos gebėjimams stiprinti, taip pat techninę pagalbą ASEAN moterų ir vaikų komitetui;

| 28. | tikisi glaudesnio bendradarbiavimo ir abipusio suartėjimo žmogaus teisių, tokių kaip saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė, susirinkimų ir asociacijų, įskaitant profsąjungas, laisvė, klausimais ir mano, kad ES ir ASEAN turi savo sričių, kuriose reikalinga pažanga, pvz., susijusi su elgesiu migrantų ir mažumų atžvilgiu; |
| --- | --- |

28.

tikisi glaudesnio bendradarbiavimo ir abipusio suartėjimo žmogaus teisių, tokių kaip saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė, susirinkimų ir asociacijų, įskaitant profsąjungas, laisvė, klausimais ir mano, kad ES ir ASEAN turi savo sričių, kuriose reikalinga pažanga, pvz., susijusi su elgesiu migrantų ir mažumų atžvilgiu;

| 29. | tikisi, kad persvarstant ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos veiklos sąlygas bus galima sustiprinti jos vaidmenį; ragina ASEAN išplėtoti standartus ir taisykles, kuriais būtų palengvinamas jos Žmogaus teisių deklaracijos įgyvendinimas; pabrėžia, kad ASEAN valstybių narių pareigos pagal tarptautinę teisę viršesnės už bet kokias tarptautinei teisei priešingas šios deklaracijos nuostatas; taip pat siūlo ateityje sukurti regioninius ginčų sprendimo ir sankcijų taikymo žmogaus teisių pažeidimo atvejais mechanizmus, remiantis kituose regionuose jau veikiančių mechanizmų, tokių kaip Europos Žmogaus Teisių Teismas, pavyzdžiu; remia glaudesnį bendradarbiavimą abipusiškai svarbiais žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

29.

tikisi, kad persvarstant ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos veiklos sąlygas bus galima sustiprinti jos vaidmenį; ragina ASEAN išplėtoti standartus ir taisykles, kuriais būtų palengvinamas jos Žmogaus teisių deklaracijos įgyvendinimas; pabrėžia, kad ASEAN valstybių narių pareigos pagal tarptautinę teisę viršesnės už bet kokias tarptautinei teisei priešingas šios deklaracijos nuostatas; taip pat siūlo ateityje sukurti regioninius ginčų sprendimo ir sankcijų taikymo žmogaus teisių pažeidimo atvejais mechanizmus, remiantis kituose regionuose jau veikiančių mechanizmų, tokių kaip Europos Žmogaus Teisių Teismas, pavyzdžiu; remia glaudesnį bendradarbiavimą abipusiškai svarbiais žmogaus teisių klausimais;

| 30. | primygtinai ragina ES teikti didesnę pagalbą ir daugiau bendradarbiauti kovojant su korupcija ir šiuo tikslu, inter alia, skatinti valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina ES teikti didesnę pagalbą ir daugiau bendradarbiauti kovojant su korupcija ir šiuo tikslu, inter alia, skatinti valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją;

| 31. | primygtinai ragina Komisiją toliau padėti ASEAN šalims toliau mažinti šalių skirtumus ir padėti joms vykdyti politinę, ekonominę ir institucinę integraciją regionų lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant mažiausiai išsivysčiusioms šalims (Kambodžai, Laosui ir Mianmarui), |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina Komisiją toliau padėti ASEAN šalims toliau mažinti šalių skirtumus ir padėti joms vykdyti politinę, ekonominę ir institucinę integraciją regionų lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant mažiausiai išsivysčiusioms šalims (Kambodžai, Laosui ir Mianmarui),

| 32. | primygtinai ragina aktyviau įgyvendinti 2004 m. ES žemės politikos gaires kovojant su žemės grobimu; ypač pabrėžia, kad valstybės donorės turėtų įgyvendinti žemės politiką, nukreiptą į smulkių šeimos ūkių apsaugą ir stiprinimą; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina aktyviau įgyvendinti 2004 m. ES žemės politikos gaires kovojant su žemės grobimu; ypač pabrėžia, kad valstybės donorės turėtų įgyvendinti žemės politiką, nukreiptą į smulkių šeimos ūkių apsaugą ir stiprinimą;

| 33. | labai vertina ASEAN valstybių narių sprendimą paskelbti ASEAN branduolinio ginklo neturinčia zona ir mano, kad šiuo pavyzdžiu turėtų vadovautis ir kiti; |
| --- | --- |

33.

labai vertina ASEAN valstybių narių sprendimą paskelbti ASEAN branduolinio ginklo neturinčia zona ir mano, kad šiuo pavyzdžiu turėtų vadovautis ir kiti;

| 34. | išreiškia susirūpinimą dėl aplinkos politikos, visų pirma dėl neteisėtos medienos ruošos, deginimo masto ir dėl to susidarančio smogo, kuris turi labai neigiamą poveikį ir už ASEAN ribų; apgailestauja, kad ES biokuro politika prisideda prie greito alyvpalmių aliejaus gamybos plitimo, dėl kurio iš skurdžių kaimo gyventojų atimama nuosavybės teisė arba jie yra įtraukiami nepalankiomis sąlygomis į alyvpalmių plantaciją; taigi mano, kad teikiant paramą vystymuisi, priešingai, labai svarbu remti besivystančiose šalyse neturtingų gyventojų teises į žemės išteklius; ragina dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, giria ASEAN biologinės įvairovės centro darbą ir tikisi glaudesnio ES ir ASEAN bendradarbiavimo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse; |
| --- | --- |

34.

išreiškia susirūpinimą dėl aplinkos politikos, visų pirma dėl neteisėtos medienos ruošos, deginimo masto ir dėl to susidarančio smogo, kuris turi labai neigiamą poveikį ir už ASEAN ribų; apgailestauja, kad ES biokuro politika prisideda prie greito alyvpalmių aliejaus gamybos plitimo, dėl kurio iš skurdžių kaimo gyventojų atimama nuosavybės teisė arba jie yra įtraukiami nepalankiomis sąlygomis į alyvpalmių plantaciją; taigi mano, kad teikiant paramą vystymuisi, priešingai, labai svarbu remti besivystančiose šalyse neturtingų gyventojų teises į žemės išteklius; ragina dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, giria ASEAN biologinės įvairovės centro darbą ir tikisi glaudesnio ES ir ASEAN bendradarbiavimo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse;

| 35. | primygtinai ragina ASEAN valstybes nares pasiekti susitarimą dėl koordinuotų priemonių, taikomų siekiant užkirsti kelią dideliems aplinkai žalingiems gaisrams ir neleisti jiems plisti; ragina Indoneziją ratifikuoti 2002 m. susitarimą dėl gaisrų ir taršos regione; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina ASEAN valstybes nares pasiekti susitarimą dėl koordinuotų priemonių, taikomų siekiant užkirsti kelią dideliems aplinkai žalingiems gaisrams ir neleisti jiems plisti; ragina Indoneziją ratifikuoti 2002 m. susitarimą dėl gaisrų ir taršos regione;

| 36. | pabrėžia, kad ES taip pat turėtų intensyviau palaikyti dialogą ir bendradarbiauti tokiais klausimais kaip pagrindinės teisės, įskaitant etninių ir religinių mažumų teises, ir taip pat saugoti saviraiškos laisvę ir laisvą informacijos srautą bendrų interesų klausimais, susijusiais su teisinės valstybės ir saugumo reikalais, pvz., kovos su tarptautiniu nusikalstamumu, korupcija, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir prekiavimu žmonėmis ir narkotikais, kovos su terorizmu, branduolinių ginklų neplatinimu, nusiginklavimu, jūrų saugumo ir kibernetiniu saugumo klausimais; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad ES taip pat turėtų intensyviau palaikyti dialogą ir bendradarbiauti tokiais klausimais kaip pagrindinės teisės, įskaitant etninių ir religinių mažumų teises, ir taip pat saugoti saviraiškos laisvę ir laisvą informacijos srautą bendrų interesų klausimais, susijusiais su teisinės valstybės ir saugumo reikalais, pvz., kovos su tarptautiniu nusikalstamumu, korupcija, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir prekiavimu žmonėmis ir narkotikais, kovos su terorizmu, branduolinių ginklų neplatinimu, nusiginklavimu, jūrų saugumo ir kibernetiniu saugumo klausimais;

| 37. | yra susirūpinęs dėl ASEAN šalims poveikį darančių miestų plėtros sunkumų, susijusių su ekonominiu vystymusi ir apimančių migracijos srautų iš kaimo vietovių į miestus valdymą, miestų planavimą ir pagrindinės infrastruktūros bei paslaugų paskirstymą, lūšnynų plitimo prevencijos priemones ir švarios bei atsinaujinančios energijos tikslingumą kovojant su tarša; ragina Komisiją bendradarbiauti su ASEAN šalimis kuriant strategijas, kaip spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

37.

yra susirūpinęs dėl ASEAN šalims poveikį darančių miestų plėtros sunkumų, susijusių su ekonominiu vystymusi ir apimančių migracijos srautų iš kaimo vietovių į miestus valdymą, miestų planavimą ir pagrindinės infrastruktūros bei paslaugų paskirstymą, lūšnynų plitimo prevencijos priemones ir švarios bei atsinaujinančios energijos tikslingumą kovojant su tarša; ragina Komisiją bendradarbiauti su ASEAN šalimis kuriant strategijas, kaip spręsti šias problemas;

| 38. | siūlo remti ekonominę regionų integraciją, ypač laisvo prekių, paslaugų ir investicijų srauto, taip pat kvalifikuotų darbuotojų judumo srityse, taip pat dar glaudžiau bendradarbiauti nelaimių ir krizių valdymo, saugumo, kovos su skurdu ir migracijos klausimais; |
| --- | --- |

38.

siūlo remti ekonominę regionų integraciją, ypač laisvo prekių, paslaugų ir investicijų srauto, taip pat kvalifikuotų darbuotojų judumo srityse, taip pat dar glaudžiau bendradarbiauti nelaimių ir krizių valdymo, saugumo, kovos su skurdu ir migracijos klausimais;

| 39. | primena, kad taip pat svarbu remti klestintį privatųjį sektorių, stiprinant ES ir Azijos įmonių dialogą ir bendradarbiaujant viešajam ir privačiajam sektoriams finansų, investavimo, ekonomikos, prekybos klausimais, įskaitant Europos MVĮ veiklą tarptautiniu mastu ir jų prieigą prie rinkos, ir tebesitęsiančios pasaulio finansų krizės aspektais; ragina ES ir ASEAN šiais klausimais keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

39.

primena, kad taip pat svarbu remti klestintį privatųjį sektorių, stiprinant ES ir Azijos įmonių dialogą ir bendradarbiaujant viešajam ir privačiajam sektoriams finansų, investavimo, ekonomikos, prekybos klausimais, įskaitant Europos MVĮ veiklą tarptautiniu mastu ir jų prieigą prie rinkos, ir tebesitęsiančios pasaulio finansų krizės aspektais; ragina ES ir ASEAN šiais klausimais keistis geriausia patirtimi;

| 40. | pažymi, kad kai kurioms ASEAN narėms tekstilės eksportas į ES yra svarbus sektorius, ir primena, kad BLS ir BLS+ lengvatos susietos su pagrindinių darbo ir TDO standartų, taip pat kitų pagrindinių tarptautinių konvencijų, kurios turi esminę svarbą tvariam vystymuisi, laikymusi; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad kai kurioms ASEAN narėms tekstilės eksportas į ES yra svarbus sektorius, ir primena, kad BLS ir BLS+ lengvatos susietos su pagrindinių darbo ir TDO standartų, taip pat kitų pagrindinių tarptautinių konvencijų, kurios turi esminę svarbą tvariam vystymuisi, laikymusi;

| 41. | ragina ASEAN valstybių narių lyderius remti ES tikslą dalyvauti būsimuose Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimuose ES prisijungus prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties; |
| --- | --- |

41.

ragina ASEAN valstybių narių lyderius remti ES tikslą dalyvauti būsimuose Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimuose ES prisijungus prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties;

| 42. | palankiai vertina taikos procesą ir demokratines reformas Mianmare (Birmoje) – tai istorinės galimybės užmegzti daug glaudesnius ES ir ASEAN santykius; tačiau tebėra labai susirūpinęs dėl etninių mažumų padėties; primygtinai ragina Birmos vyriausybę ir kaimynines ASEAN šalis imtis visų priemonių, ypač rohinjų atžvilgių, jų gyvenimo sąlygoms ir piliečių teisėms pagerinti; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina taikos procesą ir demokratines reformas Mianmare (Birmoje) – tai istorinės galimybės užmegzti daug glaudesnius ES ir ASEAN santykius; tačiau tebėra labai susirūpinęs dėl etninių mažumų padėties; primygtinai ragina Birmos vyriausybę ir kaimynines ASEAN šalis imtis visų priemonių, ypač rohinjų atžvilgių, jų gyvenimo sąlygoms ir piliečių teisėms pagerinti;

| 43. | teigiamai vertina tai, kad Kambodža ir Filipinai ratifikavo Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) statutą, ir ragina visas ASEAN valstybes nares padaryti tą patį; taip pat ragina visas ASEAN valstybes nares vadovautis pasauline tendencija panaikinti mirties bausmę; ragina ASEAN valstybes nares taip pat ratifikuoti ir įgyvendinti JT konvenciją prieš korupciją; |
| --- | --- |

43.

teigiamai vertina tai, kad Kambodža ir Filipinai ratifikavo Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) statutą, ir ragina visas ASEAN valstybes nares padaryti tą patį; taip pat ragina visas ASEAN valstybes nares vadovautis pasauline tendencija panaikinti mirties bausmę; ragina ASEAN valstybes nares taip pat ratifikuoti ir įgyvendinti JT konvenciją prieš korupciją;

| 44. | giria Indoneziją ir Filipinus už aktyvų dalyvavimą atviros vyriausybės partnerystės programoje ir parodytą įsipareigojimą skatinti didesnį vyriausybės atvirumą ir reputaciją visuomenėje; siūlo likusioms ASEAN šalims siekti narystės atviros vyriausybės programoje ir parengti nuosavus veiksmų planus artimai ir prasmingai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir visuomeninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

44.

giria Indoneziją ir Filipinus už aktyvų dalyvavimą atviros vyriausybės partnerystės programoje ir parodytą įsipareigojimą skatinti didesnį vyriausybės atvirumą ir reputaciją visuomenėje; siūlo likusioms ASEAN šalims siekti narystės atviros vyriausybės programoje ir parengti nuosavus veiksmų planus artimai ir prasmingai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir visuomeninėmis organizacijomis;

| 45. | vis dėlto reiškia susirūpinimą, kad daugelyje ASEAN šalių žemės grobimo, ryšius su valdančiuoju elitu palaikančių asmenų nebaudžiamumo ir korupcijos atvejai stabdo padarytą didžiulę ekonominę ir socialinę ASEAN regiono pažangą; |
| --- | --- |

45.

vis dėlto reiškia susirūpinimą, kad daugelyje ASEAN šalių žemės grobimo, ryšius su valdančiuoju elitu palaikančių asmenų nebaudžiamumo ir korupcijos atvejai stabdo padarytą didžiulę ekonominę ir socialinę ASEAN regiono pažangą;

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją EIVT, Tarybai ir Komisijai, ASEAN tarpparlamentinei asamblėjai (AIPA), ASEAN sekretoriatui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją EIVT, Tarybai ir Komisijai, ASEAN tarpparlamentinei asamblėjai (AIPA), ASEAN sekretoriatui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 85, 1980 4 8, p. 83.

(2)  OL L 154, 2012 6 15, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0367.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0286.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0245.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0189.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0058.

(8)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 57.

(9)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 201.

(10)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 120.

(11)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 154.

(12)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 152.

(13)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 76.

(14)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 144.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/83

---

P7_TA(2014)0031

Kova su nusikaltimais laukinei gamtai

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nusikaltimų laukinei gamtai (2013/2747(RSP))

(2016/C 482/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliuciją, kurią 2013 m. liepos mėn. patvirtino JT Ekonominė ir socialinė taryba ir kurioje JT valstybės narės raginamos neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora laikyti sunkiu nusikaltimu, kai joje dalyvauja organizuotos nusikalstamos grupuotės, taigi traktuoti ją taip pat, kaip prekybą žmonėmis ir prekybą narkotikais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliuciją, kurią 2013 m. liepos mėn. patvirtino JT Ekonominė ir socialinė taryba ir kurioje JT valstybės narės raginamos neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora laikyti sunkiu nusikaltimu, kai joje dalyvauja organizuotos nusikalstamos grupuotės, taigi traktuoti ją taip pat, kaip prekybą žmonėmis ir prekybą narkotikais,

| — | atsižvelgdamas į Interpolo ir Tarptautinio gyvūnų gerovės fondo (angl. IFAW) atliktą internetinės prekybos dramblio kaulu ES tyrimą, kuriame pažymėta, kad kova su internetu vykdomais nusikaltimais laukinei gamtai žengia dar tik pirmuosius žingsnius, ir raginama priimti specialius elektroninės prekybos teisės aktus, reglamentuojančius prekybą laukine fauna ir flora ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Interpolo ir Tarptautinio gyvūnų gerovės fondo (angl. IFAW) atliktą internetinės prekybos dramblio kaulu ES tyrimą, kuriame pažymėta, kad kova su internetu vykdomais nusikaltimais laukinei gamtai žengia dar tik pirmuosius žingsnius, ir raginama priimti specialius elektroninės prekybos teisės aktus, reglamentuojančius prekybą laukine fauna ir flora ES,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl strateginių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl strateginių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (1),

| — | atsižvelgdamas į minėtos šalių konferencijos susitikimo rezultatus, šalims sutarus dėl konkrečių veiksmų prieš brakonieriavimą ir neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora, įskaitant sprendimus Nr. 16.39–16.40 ir sprendimus Nr. 16.78–16.83, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtos šalių konferencijos susitikimo rezultatus, šalims sutarus dėl konkrečių veiksmų prieš brakonieriavimą ir neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora, įskaitant sprendimus Nr. 16.39–16.40 ir sprendimus Nr. 16.78–16.83,

| — | atsižvelgdamas į CITES konvenciją, kuri ES įgyvendinta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 865/2006, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 įgyvendinimo taisykles (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į CITES konvenciją, kuri ES įgyvendinta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 865/2006, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 įgyvendinimo taisykles (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 2 d. Berno konvencijos nuolatinio komiteto priimtą rekomendaciją Nr. 155 (2011) dėl neteisėto laukinių paukščių žudymo, gaudymo ir prekybos jais ir vėliau priimtą Komisijos veiksmų planą dėl neteisėto paukščių žudymo, gaudymo ir prekybos jais panaikinimo (Nr. 12/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 2 d. Berno konvencijos nuolatinio komiteto priimtą rekomendaciją Nr. 155 (2011) dėl neteisėto laukinių paukščių žudymo, gaudymo ir prekybos jais ir vėliau priimtą Komisijos veiksmų planą dėl neteisėto paukščių žudymo, gaudymo ir prekybos jais panaikinimo (Nr. 12/2012),

| — | atsižvelgdamas į naujausias JAV, Filipinų ir Gabono iniciatyvas sunaikinti neteisėtas dramblio kaulo atsargas, kad visuomenė būtų informuota apie išaugusią dramblio kaulo paklausą ir didėjančias neteisėtos prekybos ir brakonieriavimo apimtis, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias JAV, Filipinų ir Gabono iniciatyvas sunaikinti neteisėtas dramblio kaulo atsargas, kad visuomenė būtų informuota apie išaugusią dramblio kaulo paklausą ir didėjančias neteisėtos prekybos ir brakonieriavimo apimtis, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 26 d. bendrą 11 valstybių, kuriose gyvena Afrikos drambliai, lyderių pareiškimą (pagal B. Clintono pasaulinę iniciatyvą įsipareigoti imtis veiksmų plėtojant Afrikos dramblių gelbėjimo partnerystę), kuriame kitos šalys primygtinai raginamos paskelbti arba iš naujo nustatyti bet kokio dramblių ilčių ir dramblio kaulo produktų komercinio importo, eksporto, vidaus prekybos ar įsigijimo nacionalinius moratoriumus iki tol, kol brakonieriai nebekels grėsmės laukinių dramblių populiacijoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 26 d. bendrą 11 valstybių, kuriose gyvena Afrikos drambliai, lyderių pareiškimą (pagal B. Clintono pasaulinę iniciatyvą įsipareigoti imtis veiksmų plėtojant Afrikos dramblių gelbėjimo partnerystę), kuriame kitos šalys primygtinai raginamos paskelbti arba iš naujo nustatyti bet kokio dramblių ilčių ir dramblio kaulo produktų komercinio importo, eksporto, vidaus prekybos ar įsigijimo nacionalinius moratoriumus iki tol, kol brakonieriai nebekels grėsmės laukinių dramblių populiacijoms,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas)“ (4), ypač į jos 127 dalį, ir į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (tarpinis pranešimas)“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas)“ (4), ypač į jos 127 dalį, ir į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (tarpinis pranešimas)“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2013 m. vasario 27 d. Briuselyje surengto seminaro tarptautinių nusikaltimų laukinei gamtai tema rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2013 m. vasario 27 d. Briuselyje surengto seminaro tarptautinių nusikaltimų laukinei gamtai tema rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 29 d. klausimą Komisijai dėl nusikaltimų laukinei gyvūnijai (O-000123/2013 – B7-0529/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 29 d. klausimą Komisijai dėl nusikaltimų laukinei gyvūnijai (O-000123/2013 – B7-0529/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi šiuo metu nusikaltimai laukinei gamtai, įskaitant brakonieriavimą ir neteisėtą gavybą, neteisėtų laukinės faunos ir floros produktų ir gaminių tranzitas ir neteisėtas tų produktų pardavimas ir naudojimas vartojimo šalyse yra didelis tarptautinis organizuotas nusikalstamas verslas, kurio metinė apyvarta – bent 19 milijardų JAV dolerių, ir užima ketvirtą vietą tarp stambiausių nusikalstamų veikų pasaulyje po prekybos narkotikais, klastojimo ir prekybos žmonėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu nusikaltimai laukinei gamtai, įskaitant brakonieriavimą ir neteisėtą gavybą, neteisėtų laukinės faunos ir floros produktų ir gaminių tranzitas ir neteisėtas tų produktų pardavimas ir naudojimas vartojimo šalyse yra didelis tarptautinis organizuotas nusikalstamas verslas, kurio metinė apyvarta – bent 19 milijardų JAV dolerių, ir užima ketvirtą vietą tarp stambiausių nusikalstamų veikų pasaulyje po prekybos narkotikais, klastojimo ir prekybos žmonėmis;

| B. | kadangi neteisėta prekyba laukine fauna ir flora dažnai susijusi su tarptautiniais organizuotais nusikalstamais tinklais ir yra naudojama kaip tokių tinklų ir karinių sukilėlių grupuočių pajamų šaltinis; |
| --- | --- |

B.

kadangi neteisėta prekyba laukine fauna ir flora dažnai susijusi su tarptautiniais organizuotais nusikalstamais tinklais ir yra naudojama kaip tokių tinklų ir karinių sukilėlių grupuočių pajamų šaltinis;

| C. | kadangi nusikaltimai laukinei gamtai kelia grėsmę atskirų gyvūnų gerovei ir atitinkamų gyvūnų ir augalų rūšių išsaugojimui ir dėl jų kyla rizika visoms vietos ekosistemoms; |
| --- | --- |

C.

kadangi nusikaltimai laukinei gamtai kelia grėsmę atskirų gyvūnų gerovei ir atitinkamų gyvūnų ir augalų rūšių išsaugojimui ir dėl jų kyla rizika visoms vietos ekosistemoms;

| D. | kadangi nusikaltimai laukinei gamtai yra didelė grėsmė daugelio šalių saugumui, politiniam stabilumui, ekonomikai, vietos pragyvenimo šaltiniams, gamtos ištekliams ir kultūros paveldui; kadangi reikiamų atsakomųjų veiksmų, kad būtų galima veiksmingai kovoti su šiomis grėsmėmis, apimtis dažnai peržengia aplinkosaugos ar laukinės gamtos teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijų kompetencijos ar pavienės šalies arba pavienio regiono ribas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nusikaltimai laukinei gamtai yra didelė grėsmė daugelio šalių saugumui, politiniam stabilumui, ekonomikai, vietos pragyvenimo šaltiniams, gamtos ištekliams ir kultūros paveldui; kadangi reikiamų atsakomųjų veiksmų, kad būtų galima veiksmingai kovoti su šiomis grėsmėmis, apimtis dažnai peržengia aplinkosaugos ar laukinės gamtos teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijų kompetencijos ar pavienės šalies arba pavienio regiono ribas;

| E. | kadangi neteisėta prekyba laukine fauna ir flora ne tik kelia didelę grėsmę saugumui, teisinei valstybei ir vietos bendruomenių, kurių laukinės gamtos ištekliai yra išeikvojami, vystymuisi, bet ir tautų bei regionų, kuriuose įsikūrusios tos bendruomenės, taikai ir saugumui, taip pat pasaulio tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

E.

kadangi neteisėta prekyba laukine fauna ir flora ne tik kelia didelę grėsmę saugumui, teisinei valstybei ir vietos bendruomenių, kurių laukinės gamtos ištekliai yra išeikvojami, vystymuisi, bet ir tautų bei regionų, kuriuose įsikūrusios tos bendruomenės, taikai ir saugumui, taip pat pasaulio tvariam vystymuisi;

| F. | kadangi siekiant kovoti su nusikaltimais laukinei gamtai reikia koordinuotų pasaulinių atsakomųjų veiksmų aukščiausiu politiniu lygmeniu, teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijų tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu ir reikia veiksmingai naudoti teisėsaugos ir baudžiamosios teisenos sistemų stiprinimo priemones; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant kovoti su nusikaltimais laukinei gamtai reikia koordinuotų pasaulinių atsakomųjų veiksmų aukščiausiu politiniu lygmeniu, teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijų tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu ir reikia veiksmingai naudoti teisėsaugos ir baudžiamosios teisenos sistemų stiprinimo priemones;

| G. | kadangi tol, kol laukinės gamtos produktų paklausa išliks didelė, o teisėsaugos pastangos bus menkos, teisėta prekyba ir toliau bus neteisėtos prekybos priedanga ir skatins brakonieriavimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi tol, kol laukinės gamtos produktų paklausa išliks didelė, o teisėsaugos pastangos bus menkos, teisėta prekyba ir toliau bus neteisėtos prekybos priedanga ir skatins brakonieriavimą;

| 1. | pabrėžia, kad ES yra ir didelė neteisėtos prekybos laukine fauna ir flora rinka, ir tranzito maršrutas; atkreipia dėmesį į tai, kad, Europolo vertinimu, pajamos iš neteisėtos prekybos nykstančiomis rūšimis siekia nuo 18 iki 26 milijardų eurų per metus, taigi, ES yra svarbiausia paskirties rinka pasaulyje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad ES yra ir didelė neteisėtos prekybos laukine fauna ir flora rinka, ir tranzito maršrutas; atkreipia dėmesį į tai, kad, Europolo vertinimu, pajamos iš neteisėtos prekybos nykstančiomis rūšimis siekia nuo 18 iki 26 milijardų eurų per metus, taigi, ES yra svarbiausia paskirties rinka pasaulyje;

| 2. | pabrėžia, kad CITES konvencijos tikslas yra užtikrinti, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės laukinių rūšių išlikimui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad CITES konvencijos tikslas yra užtikrinti, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės laukinių rūšių išlikimui;

| 3. | yra ypač susirūpinęs dėl to, kad, kaip įvertinta organizacijos „Global Financial Integrity“ ataskaitoje „Tarptautinis nusikalstamumas besivystančiose šalyse“, 2011 m. vasario mėn. vien neteisėtos internetinės prekybos laukinės gamtos produktais apimtis siekė 10 mlrd. JAV dolerių per metus; |
| --- | --- |

3.

yra ypač susirūpinęs dėl to, kad, kaip įvertinta organizacijos „Global Financial Integrity“ ataskaitoje „Tarptautinis nusikalstamumas besivystančiose šalyse“, 2011 m. vasario mėn. vien neteisėtos internetinės prekybos laukinės gamtos produktais apimtis siekė 10 mlrd. JAV dolerių per metus;

| 4. | išreiškia susirūpinimą dėl vis glaudesnių asmenų ir pinigų, susijusių su prekyba laukine fauna ir flora, ryšių su kitų formų organizuota nusikalstama veika, įskaitant neteisėtą prekybą narkotikais ir ginklais, korupciją ir sukčiavimą, taip pat karinę agresiją ir terorizmą; |
| --- | --- |

4.

išreiškia susirūpinimą dėl vis glaudesnių asmenų ir pinigų, susijusių su prekyba laukine fauna ir flora, ryšių su kitų formų organizuota nusikalstama veika, įskaitant neteisėtą prekybą narkotikais ir ginklais, korupciją ir sukčiavimą, taip pat karinę agresiją ir terorizmą;

| 5. | yra susirūpinęs, nes dėl teisėsaugos pajėgumų stokos ir nepakankamo įgyvendinimo, didelio pelningumo ir mažų baudų neteisėta prekyba laukine fauna ir flora yra patraukli organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms, ypač užsiimančioms kontrabanda; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs, nes dėl teisėsaugos pajėgumų stokos ir nepakankamo įgyvendinimo, didelio pelningumo ir mažų baudų neteisėta prekyba laukine fauna ir flora yra patraukli organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms, ypač užsiimančioms kontrabanda;

| 6. | pabrėžia, kad jeigu ES ir jos valstybės narės norėtų imtis tikros lyderystės vaidmens nykstančių rūšių apsaugos srityje, būtina ne tik skubiai užtikrinti aktyvų ir plačių užmojų tarptautinių derybų skatinimą, bet ir sukurti tinkamiausią teisinę sistemą ir įgyvendinimo sąlygas, kurios užtikrintų, kad visos spragos, prisidedančios prie šios neteisėtos prekybos, būtų Sąjungoje panaikintos; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad jeigu ES ir jos valstybės narės norėtų imtis tikros lyderystės vaidmens nykstančių rūšių apsaugos srityje, būtina ne tik skubiai užtikrinti aktyvų ir plačių užmojų tarptautinių derybų skatinimą, bet ir sukurti tinkamiausią teisinę sistemą ir įgyvendinimo sąlygas, kurios užtikrintų, kad visos spragos, prisidedančios prie šios neteisėtos prekybos, būtų Sąjungoje panaikintos;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad nusikaltimai laukinei gamtai gali kelti didelę grėsmę teisinei valstybei ir tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad nusikaltimai laukinei gamtai gali kelti didelę grėsmę teisinei valstybei ir tvariam vystymuisi;

| 8. | žino, kad įvairių laukinių gyvūnų rūšių brakonieriavimas gajus ir ES teritorijoje ir kad šiuo metu vis dar žudomi, gaudomi ir parduodami retų rūšių gyvūnai – būtent specialiai saugomų ir netgi nykstančių rūšių, kurios išvardytos Direktyvos 92/43/EEB (Buveinių direktyvos) IV priede ir Direktyvos 2009/147/EB (Paukščių direktyvos) I priede; |
| --- | --- |

8.

žino, kad įvairių laukinių gyvūnų rūšių brakonieriavimas gajus ir ES teritorijoje ir kad šiuo metu vis dar žudomi, gaudomi ir parduodami retų rūšių gyvūnai – būtent specialiai saugomų ir netgi nykstančių rūšių, kurios išvardytos Direktyvos 92/43/EEB (Buveinių direktyvos) IV priede ir Direktyvos 2009/147/EB (Paukščių direktyvos) I priede;

Veiksmai ES viduje

| 9. | primygtinai ragina Komisiją neatidėliojant parengti ES kovos su nusikaltimais laukinei gamtai ir neteisėta prekyba laukine fauna ir flora veiksmų planą, įskaitant aiškius siekiamus rezultatus ir tvarkaraščius; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Komisiją neatidėliojant parengti ES kovos su nusikaltimais laukinei gamtai ir neteisėta prekyba laukine fauna ir flora veiksmų planą, įskaitant aiškius siekiamus rezultatus ir tvarkaraščius;

| 10. | pabrėžia, kad ES yra pagrindinis neteisėtų laukinės gamtos produktų, tokių kaip dramblio kaulas ir gyvi gyvūnai, tranzito tikslas, kaip pabrėžiama neseniai paskelbtoje TRAFFIC (6) ataskaitoje, todėl ji turi didelių galimybių kontroliuoti šią prekybą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ES yra pagrindinis neteisėtų laukinės gamtos produktų, tokių kaip dramblio kaulas ir gyvi gyvūnai, tranzito tikslas, kaip pabrėžiama neseniai paskelbtoje TRAFFIC (6) ataskaitoje, todėl ji turi didelių galimybių kontroliuoti šią prekybą;

| 11. | ragina valstybes nares paskelbti dramblių ilčių, taip pat žaliavinių ir apdirbtų dramblio kaulo produktų komercinio importo, eksporto, vidaus prekybos ir įsigijimo moratoriumus iki tol, kol brakonieriai nebekels grėsmės laukinių dramblių populiacijoms; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares paskelbti dramblių ilčių, taip pat žaliavinių ir apdirbtų dramblio kaulo produktų komercinio importo, eksporto, vidaus prekybos ir įsigijimo moratoriumus iki tol, kol brakonieriai nebekels grėsmės laukinių dramblių populiacijoms;

| 12. | ragina valstybes nares prisijungti prie kitų CITES konvencijos šalių ir parodyti aiškų nusistatymą prieš neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora ir neteisėtų laukinės gamtos produktų paklausą sunaikinant neteisėtas dramblio kaulo atsargas; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares prisijungti prie kitų CITES konvencijos šalių ir parodyti aiškų nusistatymą prieš neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora ir neteisėtų laukinės gamtos produktų paklausą sunaikinant neteisėtas dramblio kaulo atsargas;

| 13. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Komisijos rekomendaciją 2007/425/EB nustatančią veiksmus, skirtus Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą vykdymui; rekomenduoja valstybėms narėms nedelsiant konfiskuoti visus sulaikytus gyvūnus, kad būtų geriau įgyvendinama CITES konvencija ir būtų saugoma gyvų gyvūnų gerovė; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Komisijos rekomendaciją 2007/425/EB nustatančią veiksmus, skirtus Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą vykdymui; rekomenduoja valstybėms narėms nedelsiant konfiskuoti visus sulaikytus gyvūnus, kad būtų geriau įgyvendinama CITES konvencija ir būtų saugoma gyvų gyvūnų gerovė;

| 14. | ragina Komisiją skatinti CITES nuolatinį komitetą įvykdyti 16-ajame šalių konferencijos susitikime priimtą sprendimą Nr. 16.47 dėl nuostatų supaprastinimo, kad būtų nustatytas paprastesnis gyvūnų, kuriais neteisėtai prekiaujama, ir konfiskuotų gyvūnų naudojimas siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į keitimąsi informacija ir spartų konfiskuotų gyvų gyvūnų apgyvendinimą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją skatinti CITES nuolatinį komitetą įvykdyti 16-ajame šalių konferencijos susitikime priimtą sprendimą Nr. 16.47 dėl nuostatų supaprastinimo, kad būtų nustatytas paprastesnis gyvūnų, kuriais neteisėtai prekiaujama, ir konfiskuotų gyvūnų naudojimas siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į keitimąsi informacija ir spartų konfiskuotų gyvų gyvūnų apgyvendinimą;

| 15. | ragina valstybes nares stiprinti ES teismines institucijas informuotumo, pajėgumų ir išteklių didinimo priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir visapusiškai laikantis įstatymų vykdomas baudžiamasis persekiojimas už neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora ir kad asmenims, įvykdžiusiems nusikaltimus laukinei gamtai, būtų skiriamos nusikaltimo sunkumą atitinkančios bausmės; todėl primygtinai ragina Komisiją paspartinti derinimą tarp valstybių narių pagal Komisijos rekomendaciją Nr. 2007/425/EB, siekiant, kad nebūtų naudojamasi valstybėmis narėmis, kuriose baudos yra mažiausios, kaip pageidaujamu įvežimo punktu; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares stiprinti ES teismines institucijas informuotumo, pajėgumų ir išteklių didinimo priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir visapusiškai laikantis įstatymų vykdomas baudžiamasis persekiojimas už neteisėtą prekybą laukine fauna ir flora ir kad asmenims, įvykdžiusiems nusikaltimus laukinei gamtai, būtų skiriamos nusikaltimo sunkumą atitinkančios bausmės; todėl primygtinai ragina Komisiją paspartinti derinimą tarp valstybių narių pagal Komisijos rekomendaciją Nr. 2007/425/EB, siekiant, kad nebūtų naudojamasi valstybėmis narėmis, kuriose baudos yra mažiausios, kaip pageidaujamu įvežimo punktu;

| 16. | ragina Komisiją stebėti ir nuodugniai prižiūrėti Direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę taikymą, nes net ir dabar kai kuriose valstybėse narėse dar nenustatytos veiksmingos baudžiamosios nuobaudos, pagal tą direktyvą taikytinos asmenims, kurie žudo, naikina, laiko ar gaudo saugomų faunos ir floros rūšių egzempliorius; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją stebėti ir nuodugniai prižiūrėti Direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę taikymą, nes net ir dabar kai kuriose valstybėse narėse dar nenustatytos veiksmingos baudžiamosios nuobaudos, pagal tą direktyvą taikytinos asmenims, kurie žudo, naikina, laiko ar gaudo saugomų faunos ir floros rūšių egzempliorius;

| 17. | ragina, atsižvelgiant į susirūpinimą, panašų į išreikštą 2013 m. gegužės mėn. JT rezoliucijoje, dėl, be kita ko, miškų nusikaltimų, persvarstyti esamas ES priemones dėl neteisėtos prekybos mediena ir kitus su miškais susijusius aktus, kad būtų nustatyta, ar jų pakanka ir ar jie veiksmingi siekiant kovoti su didelio masto neteisėta prekyba, kuri šiuo metu nustatyta Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

17.

ragina, atsižvelgiant į susirūpinimą, panašų į išreikštą 2013 m. gegužės mėn. JT rezoliucijoje, dėl, be kita ko, miškų nusikaltimų, persvarstyti esamas ES priemones dėl neteisėtos prekybos mediena ir kitus su miškais susijusius aktus, kad būtų nustatyta, ar jų pakanka ir ar jie veiksmingi siekiant kovoti su didelio masto neteisėta prekyba, kuri šiuo metu nustatyta Sąjungos teritorijoje;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu ES vis dar labai skiriasi valstybėse narėse skiriamos nuobaudos asmenims, kurie parduoda, gaudo ar laiko saugomus laukinės faunos ir floros egzempliorius; pažymi, kad tokia valstybių narių požiūrio į nuobaudas įvairovė dažnai neigiamai veikia kontrolės sistemų veiksmingumą ir už ją atsakingų darbuotojų atliekamų patikrinimų kiekvienoje valstybėje narėje rezultatyvumą; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu ES vis dar labai skiriasi valstybėse narėse skiriamos nuobaudos asmenims, kurie parduoda, gaudo ar laiko saugomus laukinės faunos ir floros egzempliorius; pažymi, kad tokia valstybių narių požiūrio į nuobaudas įvairovė dažnai neigiamai veikia kontrolės sistemų veiksmingumą ir už ją atsakingų darbuotojų atliekamų patikrinimų kiekvienoje valstybėje narėje rezultatyvumą;

| 19. | ragina nustatyti tinkamas sankcijas už Reglamento (EB) Nr. 338/97 pažeidimus, kad būtų atgrasoma nuo nusikaltimų laukinei gamtai, taip pat atsižvelgti į rūšių rinkos vertę, su nusikaltimu susijusių rūšių išsaugojimo vertę ir patirtas išlaidas; ragina sukurti sistemą, kurioje būtų numatyta reguliariai atnaujinti ir tikslinti baudų dydžius; |
| --- | --- |

19.

ragina nustatyti tinkamas sankcijas už Reglamento (EB) Nr. 338/97 pažeidimus, kad būtų atgrasoma nuo nusikaltimų laukinei gamtai, taip pat atsižvelgti į rūšių rinkos vertę, su nusikaltimu susijusių rūšių išsaugojimo vertę ir patirtas išlaidas; ragina sukurti sistemą, kurioje būtų numatyta reguliariai atnaujinti ir tikslinti baudų dydžius;

| 20. | pabrėžia, kad Direktyvoje 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę visoje Sąjungoje suvienodinamos su laukine gamta susijusių nusikaltimų apibrėžtys; be to, pažymi, jog direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės taikytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias baudžiamąsias sankcijas, todėl primygtinai ragina valstybes nares nedelsiant nustatyti tinkamus sankcijų už nusikaltimus laukinei gamtai dydžius; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad Direktyvoje 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę visoje Sąjungoje suvienodinamos su laukine gamta susijusių nusikaltimų apibrėžtys; be to, pažymi, jog direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės taikytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias baudžiamąsias sankcijas, todėl primygtinai ragina valstybes nares nedelsiant nustatyti tinkamus sankcijų už nusikaltimus laukinei gamtai dydžius;

| 21. | ragina Komisiją ir Tarybą remti tikslinį mokymą, skirtą visai vykdymo užtikrinimo grandinei, pagal atitinkamas esamas finansines priemones; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir Tarybą remti tikslinį mokymą, skirtą visai vykdymo užtikrinimo grandinei, pagal atitinkamas esamas finansines priemones;

| 22. | ragina valstybes nares panaudoti visas atitinkamas ES ir vidaus priemones, kuriomis kovojama su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, ir užtikrinti, kad kovojant su nusikaltimais laukinei gamtai turtas būtų konfiskuojamas; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares panaudoti visas atitinkamas ES ir vidaus priemones, kuriomis kovojama su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, ir užtikrinti, kad kovojant su nusikaltimais laukinei gamtai turtas būtų konfiskuojamas;

| 23. | ragina visas valstybes nares laikytis 2013 m. balandžio mėn. JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliucijos ir atnaujinti savo teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad neteisėta prekyba laukine fauna ir flora, kurioje dalyvauja organizuotos nusikalstamos grupuotės, būtų laikoma nusikalstama veika, už kurią baudžiama laisvės atėmimo bausme iki ketverių metų ar daugiau, ir kad JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą galima būtų naudoti kaip tarptautinio bendradarbiavimo ir tarpusavio teisinės pagalbos teikimo pagrindą; |
| --- | --- |

23.

ragina visas valstybes nares laikytis 2013 m. balandžio mėn. JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliucijos ir atnaujinti savo teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad neteisėta prekyba laukine fauna ir flora, kurioje dalyvauja organizuotos nusikalstamos grupuotės, būtų laikoma nusikalstama veika, už kurią baudžiama laisvės atėmimo bausme iki ketverių metų ar daugiau, ir kad JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą galima būtų naudoti kaip tarptautinio bendradarbiavimo ir tarpusavio teisinės pagalbos teikimo pagrindą;

| 24. | ragina ES ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas internetinės prekybos dramblio kaulu ES Interpolo ir IFAW tyrime „Project WEB“; |
| --- | --- |

24.

ragina ES ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas internetinės prekybos dramblio kaulu ES Interpolo ir IFAW tyrime „Project WEB“;

| 25. | supranta, kad dėl netvarios ir neetiškos trofėjų medžioklės labai sumažėjo CITES I ir II prieduose išvardytų nykstančių rūšių gyvūnų skaičius ir primygtinai ragina valstybes nares remti galimą medžioklės trofėjų importą į ES valstybes nares reglamentuojančių ES teisės aktų nuostatų persvarstymą, taip pat reikalauti visų rūšių, išvardytų atitinkamo akto B priede, trofėjų importo leidimų; |
| --- | --- |

25.

supranta, kad dėl netvarios ir neetiškos trofėjų medžioklės labai sumažėjo CITES I ir II prieduose išvardytų nykstančių rūšių gyvūnų skaičius ir primygtinai ragina valstybes nares remti galimą medžioklės trofėjų importą į ES valstybes nares reglamentuojančių ES teisės aktų nuostatų persvarstymą, taip pat reikalauti visų rūšių, išvardytų atitinkamo akto B priede, trofėjų importo leidimų;

| 26. | atkreipia dėmesį į dokumentuotas problemas, kai pelnomasi iš laisvėje sugautų gyvūnų pasinaudojant ne tokiomis griežtomis veisimo nelaisvėje nuostatomis; ragina Europos Komisiją pritarti 16-ajame šalių konferencijos susitikime priimtiems sprendimams Nr. 16.63–16.66 dėl nelaisvėje veisiamų ir auginamų rūšių ir skirti finansavimą, kad būtų atliktas tyrimas, kuriame būtų įvertinti probleminiai klausimai dėl rūšių, kurios laikomos veisiamomis nelaisvėje, ir parengtos gairės dėl laikymo vietų tikrinimo; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į dokumentuotas problemas, kai pelnomasi iš laisvėje sugautų gyvūnų pasinaudojant ne tokiomis griežtomis veisimo nelaisvėje nuostatomis; ragina Europos Komisiją pritarti 16-ajame šalių konferencijos susitikime priimtiems sprendimams Nr. 16.63–16.66 dėl nelaisvėje veisiamų ir auginamų rūšių ir skirti finansavimą, kad būtų atliktas tyrimas, kuriame būtų įvertinti probleminiai klausimai dėl rūšių, kurios laikomos veisiamomis nelaisvėje, ir parengtos gairės dėl laikymo vietų tikrinimo;

| 27. | ragina įsteigti specialų Europolo kovos su nusikaltimais laukinei gamtai skyrių, kuriam būtų priskirti visateisiai tarptautiniai įgaliojimai ir prievolės ir kuris būtų aprūpintas pakankamais ir kvalifikuotais žmogiškaisiais ištekliais, taip pat tinkamu finansavimu, kad būtų centralizuojama informacija ir analizė, taip pat koordinuojami tyrimai, siekiant atlikti daugiau bendrų tyrimų ir labiau suderinto strateginio požiūrio; ragina optimizuoti ir remti valstybių narių vietos ir tarptautinių kontrolės institucijų ryšius, siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir taip padidinti vietos inspektorių darbo efektyvumą ir rezultatyvumą; |
| --- | --- |

27.

ragina įsteigti specialų Europolo kovos su nusikaltimais laukinei gamtai skyrių, kuriam būtų priskirti visateisiai tarptautiniai įgaliojimai ir prievolės ir kuris būtų aprūpintas pakankamais ir kvalifikuotais žmogiškaisiais ištekliais, taip pat tinkamu finansavimu, kad būtų centralizuojama informacija ir analizė, taip pat koordinuojami tyrimai, siekiant atlikti daugiau bendrų tyrimų ir labiau suderinto strateginio požiūrio; ragina optimizuoti ir remti valstybių narių vietos ir tarptautinių kontrolės institucijų ryšius, siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir taip padidinti vietos inspektorių darbo efektyvumą ir rezultatyvumą;

| 28. | ragina valstybes nares tuo tikslu įsteigti nacionalinio aplinkos saugumo darbo grupes (angl. NEST), kaip rekomenduoja Interpolas, ir dalyvauti koordinuotuose veiksmuose per siūlomą specialų Europolo kovos su nusikaltimais laukinei gamtai skyrių; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares tuo tikslu įsteigti nacionalinio aplinkos saugumo darbo grupes (angl. NEST), kaip rekomenduoja Interpolas, ir dalyvauti koordinuotuose veiksmuose per siūlomą specialų Europolo kovos su nusikaltimais laukinei gamtai skyrių;

| 29. | ragina Komisiją užtikrinti, kad jos tarnybose būtų skiriama pakankamai išteklių CITES, kad ES galėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, įsigaliojus CITES konvencijos Gaborono pataisai; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją užtikrinti, kad jos tarnybose būtų skiriama pakankamai išteklių CITES, kad ES galėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, įsigaliojus CITES konvencijos Gaborono pataisai;

| 30. | ragina Komisiją ir Tarybą kaip svertu pasinaudoti savo prekybos ir vystymosi priemonėmis, kad būtų parengtos tikslinės programos, kuriomis būtų siekiama stiprinti CITES įgyvendinimą ir teikti išteklius, kad būtų didinamas pajėgumas kovoti su brakonieriavimu ir neteisėta prekyba, visų pirma remti, stiprinti ir plėtoti vykdymo užtikrinimo iniciatyvas, pvz., laukinės gyvūnijos apsaugos vykdymo užtikrinimo tinklus ASEAN-WEN (angl. (ASEAN Wildlife Enforcement Network), HA-WEN (angl. Horn of Africa Wildlife Enforcement Network), LATF (angl. Lusaka Agreement Task Force) ir PAPECALF (pranc. Plan d’Action sous-régional des pays de l’espace COMIFAC pour le renforcement de l’application des législations nationales sur la faune sauvage 2012 – 2017), kuriomis siekiama įsteigti regioninius kompetencijos centrus ir nustatyti bendradarbiavimo kovojant su nusikaltimais laukinei gamtai modelius; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir Tarybą kaip svertu pasinaudoti savo prekybos ir vystymosi priemonėmis, kad būtų parengtos tikslinės programos, kuriomis būtų siekiama stiprinti CITES įgyvendinimą ir teikti išteklius, kad būtų didinamas pajėgumas kovoti su brakonieriavimu ir neteisėta prekyba, visų pirma remti, stiprinti ir plėtoti vykdymo užtikrinimo iniciatyvas, pvz., laukinės gyvūnijos apsaugos vykdymo užtikrinimo tinklus ASEAN-WEN (angl. (ASEAN Wildlife Enforcement Network), HA-WEN (angl. Horn of Africa Wildlife Enforcement Network), LATF (angl. Lusaka Agreement Task Force) ir PAPECALF (pranc. Plan d’Action sous-régional des pays de l’espace COMIFAC pour le renforcement de l’application des législations nationales sur la faune sauvage 2012 – 2017), kuriomis siekiama įsteigti regioninius kompetencijos centrus ir nustatyti bendradarbiavimo kovojant su nusikaltimais laukinei gamtai modelius;

| 31. | ragina ES ir valstybes nares aktyviai veikti siekiant informuoti ES piliečius apie tai, kad nusikaltimai laukinei gamtai nėra tik kitų žemynų problema – tai klausimas, kurį būtina skubiai spręsti, nes jis susijęs su mūsų planeta bei ekosistema ir daro politinį, ekonominį ir socialinį poveikį bendruomenėms visame pasaulyje; |
| --- | --- |

31.

ragina ES ir valstybes nares aktyviai veikti siekiant informuoti ES piliečius apie tai, kad nusikaltimai laukinei gamtai nėra tik kitų žemynų problema – tai klausimas, kurį būtina skubiai spręsti, nes jis susijęs su mūsų planeta bei ekosistema ir daro politinį, ekonominį ir socialinį poveikį bendruomenėms visame pasaulyje;

Tarptautinio lygmens veiksmai

| 32. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą, programuojant paramos vystymuisi finansines priemones, įtraukti kovą su nusikaltimais laukinei gamtai kaip prioritetą tiek į teminį, tiek į regioninį programavimą; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą, programuojant paramos vystymuisi finansines priemones, įtraukti kovą su nusikaltimais laukinei gamtai kaip prioritetą tiek į teminį, tiek į regioninį programavimą;

| 33. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. balandžio 26 d. priėmus JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliuciją nusikaltimai laukinei gamtai prilyginti sunkiam tarptautiniam organizuotam nusikalstamumui, tokiam kaip prekyba žmonėmis ir prekyba narkotikais, ir ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti savo prekybos ir vystymosi politika siekiant užtikrinti, kad šis tarptautinis susitarimas būtų visapusiškai įgyvendintas; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-ajai sesijai nustatytuose ES prioritetuose, kuriuos Taryba patvirtino 2013 m. birželio mėn., išlieka siūlymas didinti pastangas kovoti su nusikaltimais laukinei gamtai ir neteisėta medienos ruoša, taip pat skatinti geresnį valdymą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. balandžio 26 d. priėmus JT Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos rezoliuciją nusikaltimai laukinei gamtai prilyginti sunkiam tarptautiniam organizuotam nusikalstamumui, tokiam kaip prekyba žmonėmis ir prekyba narkotikais, ir ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti savo prekybos ir vystymosi politika siekiant užtikrinti, kad šis tarptautinis susitarimas būtų visapusiškai įgyvendintas; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-ajai sesijai nustatytuose ES prioritetuose, kuriuos Taryba patvirtino 2013 m. birželio mėn., išlieka siūlymas didinti pastangas kovoti su nusikaltimais laukinei gamtai ir neteisėta medienos ruoša, taip pat skatinti geresnį valdymą;

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti kuo didesnes pastangas vykdant CITES ir dvišalius dialogus su vartojimo šalimis, siekiant užtikrinti lygiagrečių legalių tarptautinių ir vidaus rinkų, kurios skatina tokių dideliame pavojuje atsidūrusių rūšių kaip drambliai, raganosiai ir tigrai paklausą, uždarymą; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti kuo didesnes pastangas vykdant CITES ir dvišalius dialogus su vartojimo šalimis, siekiant užtikrinti lygiagrečių legalių tarptautinių ir vidaus rinkų, kurios skatina tokių dideliame pavojuje atsidūrusių rūšių kaip drambliai, raganosiai ir tigrai paklausą, uždarymą;

| 35. | pažymi, kad pagal CITES nuostatų nesilaikančioms šalims galima taikyti priemones; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares prireikus pasinaudoti visomis tomis nuostatomis; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad pagal CITES nuostatų nesilaikančioms šalims galima taikyti priemones; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares prireikus pasinaudoti visomis tomis nuostatomis;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares įsteigti, kaip kovos su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora veiksmų plano dalį, patikos fondą arba sukurti panašią priemonę, remiantis persvarstyto Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 187 straipsniu, siekiant apsaugoti saugomas teritorijas ir kovoti su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora ir brakonieriavimu; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares įsteigti, kaip kovos su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora veiksmų plano dalį, patikos fondą arba sukurti panašią priemonę, remiantis persvarstyto Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 187 straipsniu, siekiant apsaugoti saugomas teritorijas ir kovoti su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora ir brakonieriavimu;

| 37. | ragina ES ir valstybes nares tvirtai remti Tarptautinį kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumą (angl. ICCWC), kurį sudaro CITES, Interpolas, Jungtinių Tautų Narkotikų ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC), Pasaulio bankas ir Pasaulio muitinių organizacija, taip pat teikti finansinius išteklius ir specialistų žinias, kad vyriausybėms būtų lengviau stiprinti pajėgumus, keistis informacija ir žvalgybos informacija ir padėti ICCWC nariams užtikrinti įgyvendinimą ir atitiktį; |
| --- | --- |

37.

ragina ES ir valstybes nares tvirtai remti Tarptautinį kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumą (angl. ICCWC), kurį sudaro CITES, Interpolas, Jungtinių Tautų Narkotikų ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC), Pasaulio bankas ir Pasaulio muitinių organizacija, taip pat teikti finansinius išteklius ir specialistų žinias, kad vyriausybėms būtų lengviau stiprinti pajėgumus, keistis informacija ir žvalgybos informacija ir padėti ICCWC nariams užtikrinti įgyvendinimą ir atitiktį;

| 38. | palankiai vertina tai, kad paskutiniame G8 aukščiausiojo lygio susitikime (2013 m. birželio mėn. Lough Erne, Šiaurės Airijoje) priimtas sprendimas imtis veiksmų kovojant su neteisėta prekyba saugomomis ar nykstančiomis laukinės faunos ir floros rūšimis ir pasiūlyti politinę ir praktinę paramą regioninėms ir tarptautinėms organizacijoms, kurios stengiasi didinti šalių gebėjimus stebėti ir kontroliuoti savo sienas ir šalinti tokius nusikaltimams geresnes sąlygas sudarančius veiksnius kaip korupcija, tarpvalstybinis organizuotas nusikalstamumas ir neteisėta prekyba, kurie silpnina valdymą ir teisinę valstybę ir kai kuriais atvejais tampa svarbiu teroristų finansavimo šaltiniu; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina tai, kad paskutiniame G8 aukščiausiojo lygio susitikime (2013 m. birželio mėn. Lough Erne, Šiaurės Airijoje) priimtas sprendimas imtis veiksmų kovojant su neteisėta prekyba saugomomis ar nykstančiomis laukinės faunos ir floros rūšimis ir pasiūlyti politinę ir praktinę paramą regioninėms ir tarptautinėms organizacijoms, kurios stengiasi didinti šalių gebėjimus stebėti ir kontroliuoti savo sienas ir šalinti tokius nusikaltimams geresnes sąlygas sudarančius veiksnius kaip korupcija, tarpvalstybinis organizuotas nusikalstamumas ir neteisėta prekyba, kurie silpnina valdymą ir teisinę valstybę ir kai kuriais atvejais tampa svarbiu teroristų finansavimo šaltiniu;

| 39. | ragina Komisiją, dirbant su Afrikos ir Azijos paplitimo arealo valstybėmis, padėti toms valstybėms sugriežtinti savo politiką ir teisines sistemas, padidinti teisėsaugos pajėgumus, sukurti efektyvias teismines sistemas ir sustiprinti mechanizmus, skirtus kovai su korupcija, kad būtų geriau kovojama su nusikaltimais laukinei gamtai vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat remiant ir finansuojant tokių iniciatyvų, kaip ICCWC priemonių rinkinys, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją, dirbant su Afrikos ir Azijos paplitimo arealo valstybėmis, padėti toms valstybėms sugriežtinti savo politiką ir teisines sistemas, padidinti teisėsaugos pajėgumus, sukurti efektyvias teismines sistemas ir sustiprinti mechanizmus, skirtus kovai su korupcija, kad būtų geriau kovojama su nusikaltimais laukinei gamtai vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat remiant ir finansuojant tokių iniciatyvų, kaip ICCWC priemonių rinkinys, įgyvendinimą;

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti savo politiką ir teisines sistemas, padidinti teisėsaugos pajėgumus, patenkinti žvalgybos technologijų poreikius ir sukurti efektyvias teismines sistemas, kad būtų geriau kovojama su nusikaltimais laukinei gamtai vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, be kita ko, remiant tokių iniciatyvų, kaip ICCWC priemonių rinkinys ir nusikaltimų laukinei gamtai srityje besispecializuojančių prokurorų rengimas, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti savo politiką ir teisines sistemas, padidinti teisėsaugos pajėgumus, patenkinti žvalgybos technologijų poreikius ir sukurti efektyvias teismines sistemas, kad būtų geriau kovojama su nusikaltimais laukinei gamtai vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, be kita ko, remiant tokių iniciatyvų, kaip ICCWC priemonių rinkinys ir nusikaltimų laukinei gamtai srityje besispecializuojančių prokurorų rengimas, įgyvendinimą;

| 41. | ragina Komisiją parengti ir įgyvendinti regionines laukinės gamtos apsaugos vykdymo užtikrinimo strategijas ir tinklus, kurie būtų tarpusavyje sujungti pasinaudojant pasauliniu koordinavimo mechanizmu, be kita ko, remiant Interpolo kovos su nusikaltimais aplinkai programą, nacionalinių aplinkos saugumo darbo grupių (angl. NEST) įsteigimą ir jų integravimą į tokias regionines vykdymo užtikrinimo institucijas kaip Lusakos susitarimo darbo grupė (angl. Lusaka Agreement Task Force), tinklai HA-WEN, SAWEN (angl. South Africa Wildlife Enforcement Network) ir ASEAN-WEN; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją parengti ir įgyvendinti regionines laukinės gamtos apsaugos vykdymo užtikrinimo strategijas ir tinklus, kurie būtų tarpusavyje sujungti pasinaudojant pasauliniu koordinavimo mechanizmu, be kita ko, remiant Interpolo kovos su nusikaltimais aplinkai programą, nacionalinių aplinkos saugumo darbo grupių (angl. NEST) įsteigimą ir jų integravimą į tokias regionines vykdymo užtikrinimo institucijas kaip Lusakos susitarimo darbo grupė (angl. Lusaka Agreement Task Force), tinklai HA-WEN, SAWEN (angl. South Africa Wildlife Enforcement Network) ir ASEAN-WEN;

| 42. | atkreipia dėmesį į didelę ir vis augančią neteisėtų laukinės gamtos produktų iš Kinijos ir pietryčių Azijos paklausą ir pabrėžia, kad šį klausimą reikia įtraukti į ES ir Azijos dialogo darbotvarkę aukščiausiu politiniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pritaria susitarimui, kurį 2013 m. liepos mėn. pasirašė Komisijos narys J. Potočnik ir Kinijos Valstybinių miškų administracijos viceministras Zhang Jianlong, dėl kovos su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora bendrų veiksmų, nes tai yra svarbus žingsnis pirmyn, ir norėtų, kad jis būtų visapusiškai įgyvendintas; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į didelę ir vis augančią neteisėtų laukinės gamtos produktų iš Kinijos ir pietryčių Azijos paklausą ir pabrėžia, kad šį klausimą reikia įtraukti į ES ir Azijos dialogo darbotvarkę aukščiausiu politiniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pritaria susitarimui, kurį 2013 m. liepos mėn. pasirašė Komisijos narys J. Potočnik ir Kinijos Valstybinių miškų administracijos viceministras Zhang Jianlong, dėl kovos su neteisėta prekyba laukine fauna ir flora bendrų veiksmų, nes tai yra svarbus žingsnis pirmyn, ir norėtų, kad jis būtų visapusiškai įgyvendintas;

| 43. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nagrinėti problemas kartu su Afrikos Sąjunga, NEPAD (angl. New Partnership for Africa’s Development), AMCEN (angl. African Ministerial Conference on the Environment) ir Afrikos Sąjungos komisija, atsižvelgiant į būsimą Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą 2014 m., kad būtų nustatytos bendradarbiavimo veiksmų šioms pasaulinėms problemoms spręsti sritys būsimoje bendroje Afrikos ir ES strategijoje 2014–2020 m.; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nagrinėti problemas kartu su Afrikos Sąjunga, NEPAD (angl. New Partnership for Africa’s Development), AMCEN (angl. African Ministerial Conference on the Environment) ir Afrikos Sąjungos komisija, atsižvelgiant į būsimą Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą 2014 m., kad būtų nustatytos bendradarbiavimo veiksmų šioms pasaulinėms problemoms spręsti sritys būsimoje bendroje Afrikos ir ES strategijoje 2014–2020 m.;

| 44. | ragina Komisiją įtraukti neteisėtos prekybos laukine fauna ir flora klausimą į transatlantinį bendradarbiavimą, siekiant sukurti bendrą požiūrį, pagal kurį būtų užtikrinami veiksmingi teisiniai režimai, neleidžiantys produktams, kuriais neteisėtai prekiaujama, patekti į Europos ir Amerikos rinkas, ir gerinami ryšių kanalai, kad būtų galima dalytis informacija apie laukinės gamtos valdymą ir prekybos taisykles; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją įtraukti neteisėtos prekybos laukine fauna ir flora klausimą į transatlantinį bendradarbiavimą, siekiant sukurti bendrą požiūrį, pagal kurį būtų užtikrinami veiksmingi teisiniai režimai, neleidžiantys produktams, kuriais neteisėtai prekiaujama, patekti į Europos ir Amerikos rinkas, ir gerinami ryšių kanalai, kad būtų galima dalytis informacija apie laukinės gamtos valdymą ir prekybos taisykles;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti pagrindinių šalių pastangas dirbti ministerijų lygmeniu siekiant parengti ir įgyvendinti gerai tyrimais pagrįstas paklausos mažinimo kampanijas ir užtikrinti pakankamas ilgalaikes investicijas į šių strategijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti pagrindinių šalių pastangas dirbti ministerijų lygmeniu siekiant parengti ir įgyvendinti gerai tyrimais pagrįstas paklausos mažinimo kampanijas ir užtikrinti pakankamas ilgalaikes investicijas į šių strategijų įgyvendinimą;

| 46. | ragina Komisiją remti alternatyvių pragyvenimo šaltinių plėtojimą arčiausiai prie atitinkamos laukinės faunos ir floros esančioms vietos bendruomenėms, kurios aiškiai prisideda prie laukinių gyvūnų populiacijų atkūrimo ir išsaugojimo, ir įtraukti šias bendruomenes į kovos su brakonieriavimu veiksmus; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją remti alternatyvių pragyvenimo šaltinių plėtojimą arčiausiai prie atitinkamos laukinės faunos ir floros esančioms vietos bendruomenėms, kurios aiškiai prisideda prie laukinių gyvūnų populiacijų atkūrimo ir išsaugojimo, ir įtraukti šias bendruomenes į kovos su brakonieriavimu veiksmus;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti ir įgyvendinti aiškius ir veiksmingus teisės aktus ir politiką, kuriais būtų atgrasoma nuo produktų iš pažeidžiamų laukinės faunos ir floros rūšių vartojimo, šviesti vartotojus apie laukinės faunos ir floros rūšių vartojimo poveikį ir teikti tinkamą informaciją apie nekontroliuojamo tam tikrų svetimų rūšių plitimo vietinėse ekosistemose padarinius ir pavojus; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares priimti ir įgyvendinti aiškius ir veiksmingus teisės aktus ir politiką, kuriais būtų atgrasoma nuo produktų iš pažeidžiamų laukinės faunos ir floros rūšių vartojimo, šviesti vartotojus apie laukinės faunos ir floros rūšių vartojimo poveikį ir teikti tinkamą informaciją apie nekontroliuojamo tam tikrų svetimų rūšių plitimo vietinėse ekosistemose padarinius ir pavojus;

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, CITES sekretoriatui, Interpolui, Europolui, Jungtinių Tautų Narkotikų ir nusikalstamumo prevencijos biurui, Pasaulio bankui ir Pasaulio muitinių organizacijai. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, CITES sekretoriatui, Interpolui, Europolui, Jungtinių Tautų Narkotikų ir nusikalstamumo prevencijos biurui, Pasaulio bankui ir Pasaulio muitinių organizacijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013) 0047.

(2)  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

(3)  OL L 166, 2006 6 19, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0444.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0245.

(6)  http://ec.europa.eu./environment/cites/pdf/Overview%20significant%20seizures.pdf

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/89

---

P7_TA(2014)0032

Europos reindustrializacija siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (2013/2006(INI))

(2016/C 482/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVII antraštinės dalies 173 straipsnį (buvęs Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnis), kuriame aptariama ES pramonės politika ir, be kita ko, minimas Sąjungos pramonės konkurencingumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVII antraštinės dalies 173 straipsnį (buvęs Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnis), kuriame aptariama ES pramonės politika ir, be kita ko, minimas Sąjungos pramonės konkurencingumas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ (COM(2012)0582),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. lapkričio 29 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. lapkričio 29 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (COM(2012)0710),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 31 d. Komisijos komunikatą dėl statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategijos (COM(2012)0433), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 31 d. Komisijos komunikatą dėl statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategijos (COM(2012)0433),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Pramonės politika. Konkurencingumo gerinimas“ (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Pramonės politika. Konkurencingumo gerinimas“ (COM(2011)0642),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą „Stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų užtikrinimo veiksmai“ (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą „Stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų užtikrinimo veiksmai“ (COM(2012)0299),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos didelio poveikio technologijų strategija – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė“ (COM(2012)0341), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos didelio poveikio technologijų strategija – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė“ (COM(2012)0341),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ (COM(2013)0150),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2013)0169),

| — | atsižvelgdamas į prie 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikato „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699) pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikato „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699) pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2008)2741),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos aukščiausios klasės produktus gaminančios pramonės konkurencingumo (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos aukščiausios klasės produktus gaminančios pramonės konkurencingumo (SWD(2012)0286),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. prie Komunikato „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2012)0297), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. prie Komunikato „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2012)0297),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2012 m. Europos konkurencingumo ataskaita. Globalizacijos nauda.“ (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2012 m. Europos konkurencingumo ataskaita. Globalizacijos nauda.“ (SWD(2012)0299),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 11 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Darbo santykiai Europoje 2012 m.“ (SWD(2013)0126), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 11 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Darbo santykiai Europoje 2012 m.“ (SWD(2013)0126),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatą „Komisijos tolesni veiksmai po konsultacijos dėl 10 labiausiai MVĮ veiklą sunkinančių ES teisės aktų“ (COM(2013)0446), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatą „Komisijos tolesni veiksmai po konsultacijos dėl 10 labiausiai MVĮ veiklą sunkinančių ES teisės aktų“ (COM(2013)0446),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategija“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategija“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmuo ir dalyvavimas. Tinkami krizės įveikimo sprendimai“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmuo ir dalyvavimas. Tinkami krizės įveikimo sprendimai“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą (SET planas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą (SET planas) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ): konkurencingumas ir verslo galimybės“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ): konkurencingumas ir verslo galimybės“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikio aplinkai (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikio aplinkai (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl dabartinių atsinaujinančiosios energijos uždavinių ir galimybių Europos energijos rinkoje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl dabartinių atsinaujinančiosios energijos uždavinių ir galimybių Europos energijos rinkoje (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pramoninių rajonų regioninių strategijų (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pramoninių rajonų regioninių strategijų (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (19),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 4 d. diskusijas Europos Parlamente dėl Komisijos pareiškimo „Europos pramonės atgaivinimas esant dabartiniams sunkumams“ (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 4 d. diskusijas Europos Parlamente dėl Komisijos pareiškimo „Europos pramonės atgaivinimas esant dabartiniams sunkumams“ (2013/2538(RSP)),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 10–11 d. Konkurencijos tarybos 3208-ojo posėdžio išvadas „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 10–11 d. Konkurencijos tarybos 3208-ojo posėdžio išvadas „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos vardu pateiktą 2011 m. ataskaitą „2011 m. ES pramonės struktūra. Tendencijos ir veiksmingumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos vardu pateiktą 2011 m. ataskaitą „2011 m. ES pramonės struktūra. Tendencijos ir veiksmingumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. Regionų komiteto vardu pateiktą ataskaitą po strategijos „ES 2020“ iniciatyvos „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ tyrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. Regionų komiteto vardu pateiktą ataskaitą po strategijos „ES 2020“ iniciatyvos „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ tyrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“ (20),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 11 d. Regionų komiteto nuomonę „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 11 d. Regionų komiteto nuomonę „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (21),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0464/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0464/2013),

| A. | kadangi Europos pramonė išgyvena beprecedentę krizę ir turi daug silpnųjų vietų, kenkiančių jos konkurencingumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos pramonė išgyvena beprecedentę krizę ir turi daug silpnųjų vietų, kenkiančių jos konkurencingumui;

| B. | kadangi Europos Komisijos pateikti skaičiai rodo plačius užmojus, bet yra sąlyginiai, nes susiję su daugeliu dar ne iki galo išsiaiškintų veiksnių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Komisijos pateikti skaičiai rodo plačius užmojus, bet yra sąlyginiai, nes susiję su daugeliu dar ne iki galo išsiaiškintų veiksnių;

| C. | kadangi Europos pramonei tenka lemiamas vaidmuo ir ji yra svarbi krizės sprendimo dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos pramonei tenka lemiamas vaidmuo ir ji yra svarbi krizės sprendimo dalis;

| D. | kadangi Europos pramonės konkurentai ilgus metus tobulino stiprias pramonės strategijas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos pramonės konkurentai ilgus metus tobulino stiprias pramonės strategijas;

| E. | kadangi ES reikia strategijos ekonomikos ir finansų krizei įveikti ir naujam ekonomikos dinamiškumui pagreitinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES reikia strategijos ekonomikos ir finansų krizei įveikti ir naujam ekonomikos dinamiškumui pagreitinti;

| F. | kadangi pagirtina tai, kad Komisija ėmėsi pramonės politikos paskelbdama komunikatą, kuriuo siekiama organizuoti pramonės permainas; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagirtina tai, kad Komisija ėmėsi pramonės politikos paskelbdama komunikatą, kuriuo siekiama organizuoti pramonės permainas;

| G. | kadangi Europos, kaip pramoninės teritorijos, ateitis priklauso nuo modernizavimo kampanijos, kuri sustiprins inovacijų centrus ir pašalins pramonės ir struktūriniu atžvilgiu silpnų regionų vystymosi atotrūkį; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos, kaip pramoninės teritorijos, ateitis priklauso nuo modernizavimo kampanijos, kuri sustiprins inovacijų centrus ir pašalins pramonės ir struktūriniu atžvilgiu silpnų regionų vystymosi atotrūkį;

| H. | kadangi dėl sumažėjusio kreditų prieinamumo ribojamos investicijos, trukdoma inovacijoms ir naujų veiksmingų technologijų pritaikymui; kadangi dėl to Europos pramonės politikai reikalinga tvirta finansų struktūra, kuri skatintų investicijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl sumažėjusio kreditų prieinamumo ribojamos investicijos, trukdoma inovacijoms ir naujų veiksmingų technologijų pritaikymui; kadangi dėl to Europos pramonės politikai reikalinga tvirta finansų struktūra, kuri skatintų investicijas;

| I. | kadangi finansavimo sąlygos pietų Europoje yra griežtesnės, reikalaujančios specialiai pritaikytų finansavimo sprendimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi finansavimo sąlygos pietų Europoje yra griežtesnės, reikalaujančios specialiai pritaikytų finansavimo sprendimų;

| J. | kadangi valstybės narės turėtų semtis įkvėpimo iš tų pramonės restruktūrizavimo metodų, kurie davė gerų rezultatų Europoje ir kituose pasaulio kraštuose; |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės narės turėtų semtis įkvėpimo iš tų pramonės restruktūrizavimo metodų, kurie davė gerų rezultatų Europoje ir kituose pasaulio kraštuose;

| K. | kadangi Komisija nurodė, kad ES pramonės šakos gali atkurti savo patrauklumą dėl numatomo darbo užmokesčio skirtumų pasaulyje mažėjimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija nurodė, kad ES pramonės šakos gali atkurti savo patrauklumą dėl numatomo darbo užmokesčio skirtumų pasaulyje mažėjimo;

| L. | kadangi geresnių bendrų sąlygų Europos pramonės politikai sukūrimas reiškia ES vidaus rinkos sukūrimą ir užtikrinimą, kad ši rinka veiksmingai veiktų rinkos socialinės ekonomikos sąlygomis; |
| --- | --- |

L.

kadangi geresnių bendrų sąlygų Europos pramonės politikai sukūrimas reiškia ES vidaus rinkos sukūrimą ir užtikrinimą, kad ši rinka veiksmingai veiktų rinkos socialinės ekonomikos sąlygomis;

| M. | kadangi pagrindiniu Europos prioritetu turi tapti gamybos sektorių ir praktinės patirties išsaugojimas, tuo metu jai turi būti sudarytos sąlygos greitai susigrąžinti konkurencingumą pasaulio mastu; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagrindiniu Europos prioritetu turi tapti gamybos sektorių ir praktinės patirties išsaugojimas, tuo metu jai turi būti sudarytos sąlygos greitai susigrąžinti konkurencingumą pasaulio mastu;

| N. | kadangi energijos sąnaudos, tenkančios pramonei, ir gilėjantys energijos kainų skirtumai, susidarantys tarp Europos ir kitų pramoninių šalių (ypač JAV), turės vis didesnę reikšmę, jei nebus deramai reaguojama į dabartines tendencijas; |
| --- | --- |

N.

kadangi energijos sąnaudos, tenkančios pramonei, ir gilėjantys energijos kainų skirtumai, susidarantys tarp Europos ir kitų pramoninių šalių (ypač JAV), turės vis didesnę reikšmę, jei nebus deramai reaguojama į dabartines tendencijas;

| O. | kadangi dėl pasaulyje kylančių problemų svarbu, jog Europos pramonės atkūrimo pagrindas būtų efektyvus energijos ir išteklių naudojimas, jei ketinama išlaikyti Europos pramonės konkurencingumą ir ateityje; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl pasaulyje kylančių problemų svarbu, jog Europos pramonės atkūrimo pagrindas būtų efektyvus energijos ir išteklių naudojimas, jei ketinama išlaikyti Europos pramonės konkurencingumą ir ateityje;

| P. | kadangi siekiant įveikti pagrindinius socialinius sunkumus ES reikalingas toks požiūris į pramonės politiką, kuris apimtų konkurencingumą, tvarumą ir deramą darbą; |
| --- | --- |

P.

kadangi siekiant įveikti pagrindinius socialinius sunkumus ES reikalingas toks požiūris į pramonės politiką, kuris apimtų konkurencingumą, tvarumą ir deramą darbą;

| Q. | kadangi būtina užtikrinti ES energetikos, klimato, aplinkos, pramonės ir prekybos politikos nuoseklumą, siekiant klimato politikos ir aplinkos apsaugos tikslus suderinti su strategijos RISE tikslais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina užtikrinti ES energetikos, klimato, aplinkos, pramonės ir prekybos politikos nuoseklumą, siekiant klimato politikos ir aplinkos apsaugos tikslus suderinti su strategijos RISE tikslais;

| R. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius darbo našumas didėjo daug sparčiau negu išteklių naudojimo efektyvumas ir pagal apskaičiavimus darbo jėgos išlaidos sudaro mažiau kaip 20 proc. gamybos išlaidų, o išteklių naudojimo išlaidos – 40 proc.; |
| --- | --- |

R.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius darbo našumas didėjo daug sparčiau negu išteklių naudojimo efektyvumas ir pagal apskaičiavimus darbo jėgos išlaidos sudaro mažiau kaip 20 proc. gamybos išlaidų, o išteklių naudojimo išlaidos – 40 proc.;

| S. | kadangi ES turi milžiniškas galimybes inovacijų srityje, o 6 ES valstybės narės yra tarp 10 geriausių iš 50 novatoriškiausių pasaulio valstybių; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES turi milžiniškas galimybes inovacijų srityje, o 6 ES valstybės narės yra tarp 10 geriausių iš 50 novatoriškiausių pasaulio valstybių;

| T. | kadangi pramonės politika susijusi su aiškiu socialiniu aspektu, kuris turi poveikį visiems visuomenės sluoksniams; |
| --- | --- |

T.

kadangi pramonės politika susijusi su aiškiu socialiniu aspektu, kuris turi poveikį visiems visuomenės sluoksniams;

| U. | kadangi Europos pramonės politikai reikalinga stipri darbo jėga, o vidutiniškai tik 7 proc. žemos kvalifikacijos darbuotojų yra lankę mokymus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos pramonės politikai reikalinga stipri darbo jėga, o vidutiniškai tik 7 proc. žemos kvalifikacijos darbuotojų yra lankę mokymus;

Strategija „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (angl. Renaissance of Industry for a Strong Europe – RISE): principai, tikslai ir valdymas

| 1. | palankiai vertina Komisijos dėmesį pramonės politikai (PP), nes būtent toks dėmesys labai svarbus ekonomikos vystymuisi ir konkurencingumui, siekiant užtikrinti ilgalaikę tvarią gerovę ir išspręsti nedarbo problemą, atsižvelgiant į tai, kad pramonėje sukuriama viena iš keturių darbo vietų ir dirba apie 34 mln. žmonių; pabrėžia, kad ES pramonės politika turi padėti šalinti lyginamuosius jos ekonomikos trūkumus, ar tai būtų investicijų į mokslinius tyrimus bei plėtrą stoka, energijos kainų pokyčiai, biurokratinė našta ar sunkumai gaunant finansavimą; pažymi, kad pramonei tenka apie 80 proc. išlaidų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje ir kad beveik 75 proc. Europos eksporto sudaro pramoninės prekės; pabrėžia, kad pramonė yra atsakinga už didžiosios dalies vertės sukūrimą ekonomikoje, o kartu su kiekviena darbo vieta pramonės sektoriuje sukuriamos maždaug dvi darbo vietos susijusioje tiekėjų ir paslaugų srityje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos dėmesį pramonės politikai (PP), nes būtent toks dėmesys labai svarbus ekonomikos vystymuisi ir konkurencingumui, siekiant užtikrinti ilgalaikę tvarią gerovę ir išspręsti nedarbo problemą, atsižvelgiant į tai, kad pramonėje sukuriama viena iš keturių darbo vietų ir dirba apie 34 mln. žmonių; pabrėžia, kad ES pramonės politika turi padėti šalinti lyginamuosius jos ekonomikos trūkumus, ar tai būtų investicijų į mokslinius tyrimus bei plėtrą stoka, energijos kainų pokyčiai, biurokratinė našta ar sunkumai gaunant finansavimą; pažymi, kad pramonei tenka apie 80 proc. išlaidų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje ir kad beveik 75 proc. Europos eksporto sudaro pramoninės prekės; pabrėžia, kad pramonė yra atsakinga už didžiosios dalies vertės sukūrimą ekonomikoje, o kartu su kiekviena darbo vieta pramonės sektoriuje sukuriamos maždaug dvi darbo vietos susijusioje tiekėjų ir paslaugų srityje;

| 2. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos pramoninis galingumas ir svarba ateityje priklausys nuo strategijos „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (RISE), kuria siekiama pasitelkiant technologijų, verslo, finansines, aplinkosaugines ir socialines inovacijas pasiekti trečiąją pramonės revoliuciją, įskaitant efektyvumo strategiją, pagal kurią būtų atkurta ir sustiprinta Europos pramonė kaip visuma ir būtų įgyvendinamos atsakomosios priemonės į kylančius socialinius iššūkius; yra įsitikinęs, kad dėl strategijos RISE gali atsirasti naujų rinkų, be kita ko, naujoviškų produktų ir paslaugų, verslo modelių ir kūrybiškų verslininkų bei įmonių, naujų darbo vietų ir deramo darbo, atnaujinant pramonę, kad ji būtų ekonominiu požiūriu dinamiška, patikima ir konkurencinga; mano, kad vienas svarbiausių prioritetų – išlaikyti gamybos sektorius ir praktinę patirtį, ir kad atviros rinkos, galimybė gauti energijos ir žaliavų, taip pat inovacijos bei veiksmingas energijos ir išteklių naudojimas sudaro tokios konkurencingumo strategijos pagrindus; atkreipia dėmesį, kad taip pat labai svarbi patikima ir perspektyvi transporto, energijos gamybos ir paskirstymo bei telekomunikacijų infrastruktūra; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos pramoninis galingumas ir svarba ateityje priklausys nuo strategijos „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (RISE), kuria siekiama pasitelkiant technologijų, verslo, finansines, aplinkosaugines ir socialines inovacijas pasiekti trečiąją pramonės revoliuciją, įskaitant efektyvumo strategiją, pagal kurią būtų atkurta ir sustiprinta Europos pramonė kaip visuma ir būtų įgyvendinamos atsakomosios priemonės į kylančius socialinius iššūkius; yra įsitikinęs, kad dėl strategijos RISE gali atsirasti naujų rinkų, be kita ko, naujoviškų produktų ir paslaugų, verslo modelių ir kūrybiškų verslininkų bei įmonių, naujų darbo vietų ir deramo darbo, atnaujinant pramonę, kad ji būtų ekonominiu požiūriu dinamiška, patikima ir konkurencinga; mano, kad vienas svarbiausių prioritetų – išlaikyti gamybos sektorius ir praktinę patirtį, ir kad atviros rinkos, galimybė gauti energijos ir žaliavų, taip pat inovacijos bei veiksmingas energijos ir išteklių naudojimas sudaro tokios konkurencingumo strategijos pagrindus; atkreipia dėmesį, kad taip pat labai svarbi patikima ir perspektyvi transporto, energijos gamybos ir paskirstymo bei telekomunikacijų infrastruktūra;

| 3. | mano, kad strategija RISE turi būti integruota į ekologinę ir socialinę rinkos ekonomiką pagal verslumo, sąžiningos konkurencijos, ilgalaikio išorinių sąnaudų internalizavimo tikslo, patikimo finansų valdymo politikos ir aplinką tausojančio ekonominio valdymo principus; teigia, kad Europos Sąjungos pramonės politika turi būti suderinta su inovacijų diegimu, tvarumu ir konkurencingumu grindžiama vizija, tai stiprintų gamybos sektorių, praktinę patirtį ir antrinių žaliavų panaudojimo ekonomiką; atkreipia dėmesį į itin svarbų pramonės ir įmonių vaidmenį skatinant tvarumą ir skaidrumo svarbą tiekimo grandinėse; |
| --- | --- |

3.

mano, kad strategija RISE turi būti integruota į ekologinę ir socialinę rinkos ekonomiką pagal verslumo, sąžiningos konkurencijos, ilgalaikio išorinių sąnaudų internalizavimo tikslo, patikimo finansų valdymo politikos ir aplinką tausojančio ekonominio valdymo principus; teigia, kad Europos Sąjungos pramonės politika turi būti suderinta su inovacijų diegimu, tvarumu ir konkurencingumu grindžiama vizija, tai stiprintų gamybos sektorių, praktinę patirtį ir antrinių žaliavų panaudojimo ekonomiką; atkreipia dėmesį į itin svarbų pramonės ir įmonių vaidmenį skatinant tvarumą ir skaidrumo svarbą tiekimo grandinėse;

| 4. | pabrėžia, kad strategijai RISE reikia trumpalaikės darbotvarkės siekiant išsaugoti gamybos bazę ir praktinę patirtį, išspręsti skubias tam tikrų sektorių problemas (pvz., per didelių gamybos pajėgumų, restruktūrizavimo, nesąžiningos konkurencijos) ir ilgalaikės, aiškiais ir stabiliais tikslais, moksliniais rodikliais ir gyvavimo ciklo bei antrinių žaliavų panaudojimo ekonomikos požiūriu paremtos programos su veiksmų planu ir tvarkaraščiu, toks požiūris sudarytų sąlygas ir padėtų nukreipti investicijas į kūrybingumą, įgūdžius, inovacijas bei naujas technologijas ir skatintų Europos pramonės bazės modernizavimą, tvarumą ir konkurencingumą įgyvendinant į vertės grandinę atsižvelgiančią politiką, kuri apimtų visų dydžių įmones, tinkamą dėmesį skirtų pagrindinėms pramonės šakoms ir sudarytų sąlygas išsaugoti gamybos grandinę Europoje; mano, kad toks modernizavimas turėtų vykti tiek pagrindinėse pramonės šakose, tiek ir naujuose pramonės sektoriuose, ir kad jis turi skatinti augimą laikantis tvaraus vystymosi principų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad strategijai RISE reikia trumpalaikės darbotvarkės siekiant išsaugoti gamybos bazę ir praktinę patirtį, išspręsti skubias tam tikrų sektorių problemas (pvz., per didelių gamybos pajėgumų, restruktūrizavimo, nesąžiningos konkurencijos) ir ilgalaikės, aiškiais ir stabiliais tikslais, moksliniais rodikliais ir gyvavimo ciklo bei antrinių žaliavų panaudojimo ekonomikos požiūriu paremtos programos su veiksmų planu ir tvarkaraščiu, toks požiūris sudarytų sąlygas ir padėtų nukreipti investicijas į kūrybingumą, įgūdžius, inovacijas bei naujas technologijas ir skatintų Europos pramonės bazės modernizavimą, tvarumą ir konkurencingumą įgyvendinant į vertės grandinę atsižvelgiančią politiką, kuri apimtų visų dydžių įmones, tinkamą dėmesį skirtų pagrindinėms pramonės šakoms ir sudarytų sąlygas išsaugoti gamybos grandinę Europoje; mano, kad toks modernizavimas turėtų vykti tiek pagrindinėse pramonės šakose, tiek ir naujuose pramonės sektoriuose, ir kad jis turi skatinti augimą laikantis tvaraus vystymosi principų;

| 5. | pabrėžia, kad pramonės politika apima visas politikos sritys, kurios daro poveikį pramonei; pripažįsta, kad PP turi spręsti svarbiausias, strategijoje „Europa 2020“ apibrėžtas visuomenės ir aplinkos problemas, įskaitant būsimus energijos, išteklių, užimtumo, pramonės ir klimato tikslus, ir turi būti veiksmingai integruota į Europos semestro procesą bei nacionalines reformų programas, siekiant sukurti investicijoms reikalingas sąlygas ir kurti geras darbo vietas, ypač jaunimui; prašo, kad Komisija patobulintų savo komunikatą dėl savo įsipareigojimų kalbant apie paramą ES pramonės politikai, siekiant atkurti investuotojų, darbuotojų ir piliečių pasitikėjimą ES veiksmais; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pramonės politika apima visas politikos sritys, kurios daro poveikį pramonei; pripažįsta, kad PP turi spręsti svarbiausias, strategijoje „Europa 2020“ apibrėžtas visuomenės ir aplinkos problemas, įskaitant būsimus energijos, išteklių, užimtumo, pramonės ir klimato tikslus, ir turi būti veiksmingai integruota į Europos semestro procesą bei nacionalines reformų programas, siekiant sukurti investicijoms reikalingas sąlygas ir kurti geras darbo vietas, ypač jaunimui; prašo, kad Komisija patobulintų savo komunikatą dėl savo įsipareigojimų kalbant apie paramą ES pramonės politikai, siekiant atkurti investuotojų, darbuotojų ir piliečių pasitikėjimą ES veiksmais;

| 6. | pažymi, kad Europos pramonės dalis ES BVP per 15 metų sumažėjo nuo 20 iki 15 proc.; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Europos pramonės dalis ES BVP per 15 metų sumažėjo nuo 20 iki 15 proc.;

| 7. | mano, kad strategijoje RISE turi būti toliau siekiama plačių užmojų ir realistinių pramonės tikslų; pažymi, kad pagrindiniam mažiausiai 20 proc. užimtumo tikslui pasiekti per metus pramonėje reikės sukurti bent 400 000 naujų darbo vietų; tvirtai remia šį 20 proc. tikslą ir siūlo jį vertinti kaip orientacinį tikslą, suderintą su ES 20/20/20 tikslais; |
| --- | --- |

7.

mano, kad strategijoje RISE turi būti toliau siekiama plačių užmojų ir realistinių pramonės tikslų; pažymi, kad pagrindiniam mažiausiai 20 proc. užimtumo tikslui pasiekti per metus pramonėje reikės sukurti bent 400 000 naujų darbo vietų; tvirtai remia šį 20 proc. tikslą ir siūlo jį vertinti kaip orientacinį tikslą, suderintą su ES 20/20/20 tikslais;

| 8. | mano, kad šie tikslai turėtų atspindėti naujas pramonės realijas, pvz., gamybos ir paslaugų integraciją (prekių gamyba ir paslaugų teikimas po jų pardavimo), taip pat perėjimą prie duomenimis paremtos ekonomikos ir pridėtinę vertę sukuriančios gamybos; taigi ragina Komisiją įvertinti ir pagrįsti savo darbą nustatant tikslus bei persvarstyti pramonės sektorių klasifikaciją; |
| --- | --- |

8.

mano, kad šie tikslai turėtų atspindėti naujas pramonės realijas, pvz., gamybos ir paslaugų integraciją (prekių gamyba ir paslaugų teikimas po jų pardavimo), taip pat perėjimą prie duomenimis paremtos ekonomikos ir pridėtinę vertę sukuriančios gamybos; taigi ragina Komisiją įvertinti ir pagrįsti savo darbą nustatant tikslus bei persvarstyti pramonės sektorių klasifikaciją;

| 9. | pabrėžia, kad pramonės sektorių veikla padeda išgyventi krizės metu, prie to itin prisideda paslaugų, sukurtų aplink jų gamybą, ekonomika; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad pramonės sektorių veikla padeda išgyventi krizės metu, prie to itin prisideda paslaugų, sukurtų aplink jų gamybą, ekonomika;

| 10. | prašo Komisijos vykdyti įsipareigojimą parengti rodiklius, kurie būtų taikomi stebint ir vertinant reindustrializacijos procesą; pabrėžia, kad tokie rodikliai turi būti ne tik kiekybiniai, bet ir kokybiniai, siekiant užtikrinti, kad šis procesas būtų tvarus ir suderinamas su aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

10.

prašo Komisijos vykdyti įsipareigojimą parengti rodiklius, kurie būtų taikomi stebint ir vertinant reindustrializacijos procesą; pabrėžia, kad tokie rodikliai turi būti ne tik kiekybiniai, bet ir kokybiniai, siekiant užtikrinti, kad šis procesas būtų tvarus ir suderinamas su aplinkos apsauga;

| 11. | tikisi, kad atkreipiant dėmesį į tiekimo grandinės valdymą ir specifinę regionų ir vietinę gamybos kultūrą bei paklausą, ir kartu skatinant tvariai ekonomikai ir visuomenei svarbius naujus sektorius, tinkamai įgyvendinant strategiją RISE būtų galima atgaivinti pramonę ir grąžinti gamybą į ES; |
| --- | --- |

11.

tikisi, kad atkreipiant dėmesį į tiekimo grandinės valdymą ir specifinę regionų ir vietinę gamybos kultūrą bei paklausą, ir kartu skatinant tvariai ekonomikai ir visuomenei svarbius naujus sektorius, tinkamai įgyvendinant strategiją RISE būtų galima atgaivinti pramonę ir grąžinti gamybą į ES;

| 12. | pabrėžia, kad strategija RISE bus sėkminga tik parėmus ją tinkama, aiškia ir prognozuojama makroekonomine programa, vengiant nesuderinamų politikos priemonių, su reikalingais biudžeto ištekliais, kad būtų galima daryti sverto poveikį viešojo sektoriaus ir privačioms investicijoms ir stiprinti ES konkurencingumą pasaulyje; apgailestauja, kad pagal dabartinę pagrindinę ES makroekonominę politiką pirmiausia MVĮ nesuteikiama galimybių įsigyti būtino kapitalo investicijoms bei inovacijoms ir kartu prieštaraujama pramonės politikai; reikalauja šiuo atžvilgiu Europos ekologiškai tvaraus augimo strategijos; ir apgailestauja dėl sumažinto Tarybos finansavimo DFP 1A biudžeto išlaidų kategorijai, ypač programoms „Horizontas 2020“,„COSME“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei; ragina valstybes nares iš esmės padidinti šioms programoms skiriamus finansinius išteklius; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad strategija RISE bus sėkminga tik parėmus ją tinkama, aiškia ir prognozuojama makroekonomine programa, vengiant nesuderinamų politikos priemonių, su reikalingais biudžeto ištekliais, kad būtų galima daryti sverto poveikį viešojo sektoriaus ir privačioms investicijoms ir stiprinti ES konkurencingumą pasaulyje; apgailestauja, kad pagal dabartinę pagrindinę ES makroekonominę politiką pirmiausia MVĮ nesuteikiama galimybių įsigyti būtino kapitalo investicijoms bei inovacijoms ir kartu prieštaraujama pramonės politikai; reikalauja šiuo atžvilgiu Europos ekologiškai tvaraus augimo strategijos; ir apgailestauja dėl sumažinto Tarybos finansavimo DFP 1A biudžeto išlaidų kategorijai, ypač programoms „Horizontas 2020“,„COSME“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei; ragina valstybes nares iš esmės padidinti šioms programoms skiriamus finansinius išteklius;

| 13. | pabrėžia, kad sukūrus nuosavus ES biudžeto išteklius jie galėtų būti naudingi atkuriant Europos pramonę; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad sukūrus nuosavus ES biudžeto išteklius jie galėtų būti naudingi atkuriant Europos pramonę;

| 14. | pabrėžia, kad ES pramonės politiką būtina vienareikšmiškai apibrėžti, nes šiuo metu ES ir jos valstybėse narėse pramonės politikos srityje paplitusi skirtinga praktika ir tendencijos; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad ES pramonės politiką būtina vienareikšmiškai apibrėžti, nes šiuo metu ES ir jos valstybėse narėse pramonės politikos srityje paplitusi skirtinga praktika ir tendencijos;

| 15. | džiaugiasi dėl universalaus Komisijos požiūrio į PP ir pabrėžia, kad labai svarbus vientisas požiūris, kuris būtų nuoseklus ir suderintas tose srityse, kur visos kitos politikos sritys (pvz., konkurencija, prekyba, energetika, aplinka, inovacijos, struktūriniai fondai, bendroji rinka ir t.t.) atsižvelgia į strategijoje RISE nustatytus tikslus; šiuo atžvilgiu primena Europos anglių ir plieno bendriją (EAPB), kuri įrodė, kad pramonės politikos srityje įmanoma sėkmingai imtis integruotų ir naujoviškų veiksmų, ir kad jais skatinamas augimas, užtikrinamas užimtumas ir skatinama integracija bei turi socialinės partnerystės pobūdį; laikosi nuomonės, kad strategijoje RISE reikėtų laikytis ne vertikalios, bet horizontalios PP koncepcijos; mano, kad skiriant atitinkamą dėmesį pagrindinėms pramonės šakoms, sektoriams pritaikytomis priemonėmis reikėtų remti vertės grandines ir veiklos branduolius su dideliu augimo potencialu, tos priemonės turi būti susietos su sektorių specializacija, kuria skatinamos aukštųjų technologijų ir didelės papildomos vertės strategijos, inovacijos, įgūdžiai, verslumas, užimtumas ir kūrybingumas; šiuo klausimu pažymi sektorių strategijas automobilių („Cars 2020“) ir plieno („Plieno veiksmų planas“) srityse ir ragina Komisiją patvirtinti atitinkamas priemones šioms strategijoms įgyvendinti; ragina valstybes nares ir Komisiją taip pat skirti pakankamai dėmesio sektoriams, kuriuose sukaupta tvirta praktinė patirtis bei daug investuojama į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei į papildomos naudos kūrimą, įskaitant naujoviškus procesus; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi dėl universalaus Komisijos požiūrio į PP ir pabrėžia, kad labai svarbus vientisas požiūris, kuris būtų nuoseklus ir suderintas tose srityse, kur visos kitos politikos sritys (pvz., konkurencija, prekyba, energetika, aplinka, inovacijos, struktūriniai fondai, bendroji rinka ir t.t.) atsižvelgia į strategijoje RISE nustatytus tikslus; šiuo atžvilgiu primena Europos anglių ir plieno bendriją (EAPB), kuri įrodė, kad pramonės politikos srityje įmanoma sėkmingai imtis integruotų ir naujoviškų veiksmų, ir kad jais skatinamas augimas, užtikrinamas užimtumas ir skatinama integracija bei turi socialinės partnerystės pobūdį; laikosi nuomonės, kad strategijoje RISE reikėtų laikytis ne vertikalios, bet horizontalios PP koncepcijos; mano, kad skiriant atitinkamą dėmesį pagrindinėms pramonės šakoms, sektoriams pritaikytomis priemonėmis reikėtų remti vertės grandines ir veiklos branduolius su dideliu augimo potencialu, tos priemonės turi būti susietos su sektorių specializacija, kuria skatinamos aukštųjų technologijų ir didelės papildomos vertės strategijos, inovacijos, įgūdžiai, verslumas, užimtumas ir kūrybingumas; šiuo klausimu pažymi sektorių strategijas automobilių („Cars 2020“) ir plieno („Plieno veiksmų planas“) srityse ir ragina Komisiją patvirtinti atitinkamas priemones šioms strategijoms įgyvendinti; ragina valstybes nares ir Komisiją taip pat skirti pakankamai dėmesio sektoriams, kuriuose sukaupta tvirta praktinė patirtis bei daug investuojama į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei į papildomos naudos kūrimą, įskaitant naujoviškus procesus;

| 16. | siūlo Komisijai išsamiai išnagrinėti kiekvieno ES sektoriaus pramoninės gamybos pridėtinę vertę pasaulio mastu, kad būtų galima nustatyti, kaip įvairūs pramonės sektoriai įsitvirtinę įvairiose valstybėse narėse, ir veiksmingiau sukurti bendrą ES pramonės interesų gynybos strategiją; |
| --- | --- |

16.

siūlo Komisijai išsamiai išnagrinėti kiekvieno ES sektoriaus pramoninės gamybos pridėtinę vertę pasaulio mastu, kad būtų galima nustatyti, kaip įvairūs pramonės sektoriai įsitvirtinę įvairiose valstybėse narėse, ir veiksmingiau sukurti bendrą ES pramonės interesų gynybos strategiją;

| 17. | mano, kad siekiant skatinti kurti vertės grandines Europos Sąjungoje, ES reikalingas pažangus privačių pramonės įmonių ir viešųjų institucijų derinys; |
| --- | --- |

17.

mano, kad siekiant skatinti kurti vertės grandines Europos Sąjungoje, ES reikalingas pažangus privačių pramonės įmonių ir viešųjų institucijų derinys;

| 18. | pabrėžia, kad sanglaudos politika ateityje bus viena iš pagrindinių ES politikos sričių, kurioje užtikrinant pažangią specializaciją bus puoselėjamos pramoninės naujovės, siekiant reaguoti į iššūkius, susijusius su tvaria energetika, klimato kaita ir veiksmingu materialinių ir žmogiškųjų išteklių naudojimu; todėl laikosi nuomonės, kad ES ir jos regionų reindustrializacijai itin svarbi ateities sanglaudos politikos ir Europos struktūrinių ir investicinių fondų parama įgyvendinant išties šiuolaikišką pramonės politiką, kuri turi būti įtrauki, tausi, veiksminga energijos efektyvumo požiūriu ir labai konkurencinga; ragina siekti geresnio sanglaudos politikos ir strategijos „Horizontas 2020“ programų koordinavimo ir sąveikos siekiant kurti regioninius inovacijų inkubatorius ir užtikrinti maksimalias inovacijas regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad sanglaudos politika ateityje bus viena iš pagrindinių ES politikos sričių, kurioje užtikrinant pažangią specializaciją bus puoselėjamos pramoninės naujovės, siekiant reaguoti į iššūkius, susijusius su tvaria energetika, klimato kaita ir veiksmingu materialinių ir žmogiškųjų išteklių naudojimu; todėl laikosi nuomonės, kad ES ir jos regionų reindustrializacijai itin svarbi ateities sanglaudos politikos ir Europos struktūrinių ir investicinių fondų parama įgyvendinant išties šiuolaikišką pramonės politiką, kuri turi būti įtrauki, tausi, veiksminga energijos efektyvumo požiūriu ir labai konkurencinga; ragina siekti geresnio sanglaudos politikos ir strategijos „Horizontas 2020“ programų koordinavimo ir sąveikos siekiant kurti regioninius inovacijų inkubatorius ir užtikrinti maksimalias inovacijas regionų lygmeniu;

| 19. | sutinka su Komisija, kad PP turi turėti veiksmingą, integruotą, veiklos stebėseną ir priežiūrą apimančią valdymo struktūrą; primena B. Lange pranešime dėl pramonės pateiktą EP rekomendaciją iš atitinkamų generalinių direktoratų sukurti nuolatinę Komisijos PP darbo grupę, kuri atsižvelgtų į suinteresuotųjų šalių nuomones ir koordinuotų bei stebėtų įgyvendinimą; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų būti reguliariai informuojamas apie PP pokyčius ir prašo Komisijos kasmet teikti Parlamentui ataskaitas apie strategijos RISE pažangą ir apie tai, kokiu mastu pavyko pasiekti tikslų turimomis priemonėmis; siūlo, kad prioritetinių veiklos krypčių darbo grupės taip pat teiktų metinę ataskaitą; Taip pat ragina Komisiją ištirti ir nustatyti perteklinius pajėgumus ir restruktūrizavimo problemas, su kuriomis susiduria Europos pramonė, ir konkrečius sektorius, siekiant pateikti trumpalaikius sprendimus, taip pat ragina Komisiją stebėti bet kokį Europos gamybos perkėlimą į kitas šalis; pabrėžia, kad strategijai RISE reikalinga suinteresuotųjų pramonės atstovų iš skirtingų sektorių (įskaitant MVĮ), profesinių sąjungų, akademinės srities ir pilietinės visuomenės subjektų, pvz., vartotojų interesų apsaugos organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų, sąjunga ir partnerystė; ragina Komisiją pasinaudoti visomis Sutarties 173 straipsnio 2 dalies suteikiamomis galimybėmis siekiant veiksmingiau panaudoti savo išteklius; pabrėžia, kad svarbu gerinti būdus, kuriais Sąjunga informuoja piliečius, o ypač jaunimą, siekiant pagerinti Europos pramonės, amatų ir praktinės patirties įvaizdį; |
| --- | --- |

19.

sutinka su Komisija, kad PP turi turėti veiksmingą, integruotą, veiklos stebėseną ir priežiūrą apimančią valdymo struktūrą; primena B. Lange pranešime dėl pramonės pateiktą EP rekomendaciją iš atitinkamų generalinių direktoratų sukurti nuolatinę Komisijos PP darbo grupę, kuri atsižvelgtų į suinteresuotųjų šalių nuomones ir koordinuotų bei stebėtų įgyvendinimą; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų būti reguliariai informuojamas apie PP pokyčius ir prašo Komisijos kasmet teikti Parlamentui ataskaitas apie strategijos RISE pažangą ir apie tai, kokiu mastu pavyko pasiekti tikslų turimomis priemonėmis; siūlo, kad prioritetinių veiklos krypčių darbo grupės taip pat teiktų metinę ataskaitą; Taip pat ragina Komisiją ištirti ir nustatyti perteklinius pajėgumus ir restruktūrizavimo problemas, su kuriomis susiduria Europos pramonė, ir konkrečius sektorius, siekiant pateikti trumpalaikius sprendimus, taip pat ragina Komisiją stebėti bet kokį Europos gamybos perkėlimą į kitas šalis; pabrėžia, kad strategijai RISE reikalinga suinteresuotųjų pramonės atstovų iš skirtingų sektorių (įskaitant MVĮ), profesinių sąjungų, akademinės srities ir pilietinės visuomenės subjektų, pvz., vartotojų interesų apsaugos organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų, sąjunga ir partnerystė; ragina Komisiją pasinaudoti visomis Sutarties 173 straipsnio 2 dalies suteikiamomis galimybėmis siekiant veiksmingiau panaudoti savo išteklius; pabrėžia, kad svarbu gerinti būdus, kuriais Sąjunga informuoja piliečius, o ypač jaunimą, siekiant pagerinti Europos pramonės, amatų ir praktinės patirties įvaizdį;

| 20. | mano, kad strategija RISE turi būti pritaikyta siekiant sukurti patrauklią ir konkurencingą aplinką Europoje, kurioje būtų skatinami investicijų srautai visoje ES ir jos regionuose, ypač Pietų Europoje, paskatinti ekonomikos augimą, ypač per pažangiąją specializaciją ir branduolių, įskaitant tarpvalstybinius ir regioninius branduolius, bei verslo tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad strategija RISE turi būti pritaikyta siekiant sukurti patrauklią ir konkurencingą aplinką Europoje, kurioje būtų skatinami investicijų srautai visoje ES ir jos regionuose, ypač Pietų Europoje, paskatinti ekonomikos augimą, ypač per pažangiąją specializaciją ir branduolių, įskaitant tarpvalstybinius ir regioninius branduolius, bei verslo tinklų kūrimą;

| 21. | gerai vertina Pirmininko pavaduotojo A. Tajani darbą glaudžiau koordinuojant PP su Konkurencingumo taryba; pripažįsta, kad strategijai RISE skirta PP turėtų būti bendras pagrindas, kuriuo remtųsi ES, tačiau pabrėžia, kad ja turi būti atsižvelgiama į skirtingas nacionalines ir regionines aplinkybes ir ji turi būti koordinuojama su valstybių narių PP; pritaria minčiai sustiprinti Konkurencingumo tarybą, kuri, derindama veiksmus su Komisija, prisidėtų prie vertikaliojo politikos priemonių koordinavimo Europos, regiono ir valstybių narių lygmeniu; be kita ko pažymi, kad pažangus reglamentavimas ir sumažinta biurokratinė našta yra esminės pramonės augimo sąlygos; |
| --- | --- |

21.

gerai vertina Pirmininko pavaduotojo A. Tajani darbą glaudžiau koordinuojant PP su Konkurencingumo taryba; pripažįsta, kad strategijai RISE skirta PP turėtų būti bendras pagrindas, kuriuo remtųsi ES, tačiau pabrėžia, kad ja turi būti atsižvelgiama į skirtingas nacionalines ir regionines aplinkybes ir ji turi būti koordinuojama su valstybių narių PP; pritaria minčiai sustiprinti Konkurencingumo tarybą, kuri, derindama veiksmus su Komisija, prisidėtų prie vertikaliojo politikos priemonių koordinavimo Europos, regiono ir valstybių narių lygmeniu; be kita ko pažymi, kad pažangus reglamentavimas ir sumažinta biurokratinė našta yra esminės pramonės augimo sąlygos;

| 22. | mano, kad skirtingi teritoriniai valdžios lygmenys turi visapusiškai dalyvauti ir imtis suderintų veiksmų vykstant pramonės atkūrimo procesui, nustatant pramonės prioritetus ir galimybes jų teritorijose bei skatinant MVĮ plėtrą; primena, kad MVĮ dėl jų dydžio ir gebėjimo pakankamai greita reaguoti į pokyčius gali prisitaikyti prie padėties, tačiau jos ir labiausiai nukentėjo nuo krizės aukos; prašo Komisijos ir valstybių narių sukurti specialių MVĮ rėmimo ir pagalbos joms programų ir sudaryti MVBĮ sąlygas užimti pirmaujančią poziciją jų pramonės sektoriuje; palankiai vertina Regionų komiteto ir Komisijos atliktą darbą dėl pažangios specializacijos strategijų, skirtų paspartinti ES finansavimą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

22.

mano, kad skirtingi teritoriniai valdžios lygmenys turi visapusiškai dalyvauti ir imtis suderintų veiksmų vykstant pramonės atkūrimo procesui, nustatant pramonės prioritetus ir galimybes jų teritorijose bei skatinant MVĮ plėtrą; primena, kad MVĮ dėl jų dydžio ir gebėjimo pakankamai greita reaguoti į pokyčius gali prisitaikyti prie padėties, tačiau jos ir labiausiai nukentėjo nuo krizės aukos; prašo Komisijos ir valstybių narių sukurti specialių MVĮ rėmimo ir pagalbos joms programų ir sudaryti MVBĮ sąlygas užimti pirmaujančią poziciją jų pramonės sektoriuje; palankiai vertina Regionų komiteto ir Komisijos atliktą darbą dėl pažangios specializacijos strategijų, skirtų paspartinti ES finansavimą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 23. | ragina valstybes nares, jeigu būtų iš dalies pakeistos Sutartys, sukurti bendrą pramonės politiką, kurios užmojai ir priemonės būtų panašios į bendros žemės ūkio politikos, t. y. tarpvalstybiniu lygmeniu surengti konsultacijas dėl bendros strategijos, didelių finansinių priemonių ir rinkų reguliavimo priemonių, kurias turi kitos pasaulinio masto didelės prekybos zonos, pavyzdžiui, piniginę priemonę ar taisykles dėl valstybės pagalbos, pritaikytos mūsų pramonės poreikiams, taip pat laikantis tarptautinės teisės nuostatų; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares, jeigu būtų iš dalies pakeistos Sutartys, sukurti bendrą pramonės politiką, kurios užmojai ir priemonės būtų panašios į bendros žemės ūkio politikos, t. y. tarpvalstybiniu lygmeniu surengti konsultacijas dėl bendros strategijos, didelių finansinių priemonių ir rinkų reguliavimo priemonių, kurias turi kitos pasaulinio masto didelės prekybos zonos, pavyzdžiui, piniginę priemonę ar taisykles dėl valstybės pagalbos, pritaikytos mūsų pramonės poreikiams, taip pat laikantis tarptautinės teisės nuostatų;

| 24. | džiaugiasi, kad Komisija domisi ne vien vartotojais, bet ir gamintojais, būtent pramonininkais; |
| --- | --- |

24.

džiaugiasi, kad Komisija domisi ne vien vartotojais, bet ir gamintojais, būtent pramonininkais;

| 25. | apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme nenumatyta kovos su darbo užmokesčio ir socialiniu dempingu, darbuotojų dalyvavimo ir restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme nenumatyta kovos su darbo užmokesčio ir socialiniu dempingu, darbuotojų dalyvavimo ir restruktūrizavimo priemonių;

Inovacijų, veiksmingumo ir tausiųjų technologijų kampanija

| 26. | pabrėžia, kad tik inovacijų, veiksmingumo ir naujų technologijų strategija, įskaitant tvarumo technologiją, kartu su naujais ekonomikos modeliais, kūrybiškumu ir pažangiąja gamyba gali suteikti galimybių atkurti modernizuoti ES pramonės pagrindus ir iš esmės padidinti jos regioninį ir pasaulinį konkurencingumą; mano, kad inovacijos turi būti skatinamos plačiu mastu, atsižvelgiant į visas suinteresuotąsias šalis ir pradedant nuo gamybos patalpų bei ne techninio pobūdžio naujovių, o baigiant aukštosiomis technologijomis MTEP tyrimų laboratorijose; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad svarbu aktyviai įtraukti darbuotojus į inovacijų procesą, skatinant inovacines bendroves, kurios pirmauja ekonominiais, socialiniais ir aplinkosaugos aspektais; pabrėžia, kad reikia sukurti palankią aplinką ir mano, kad labai svarbu užtikrinti sąlygas, kuriomis įmonės galėtų veikti ir būti konkurencingos; mano, kad būtina stiprinti Europos žinių bazę, mažinti susiskaidymą skatinant pasiekimus mokslo ir švietimo srityje, sudaryti sąlygas, kuriomis geras idėjas būtų galima paversti paklausiais produktais, ir gerinti galimybes novatoriškoms įmonėms gauti finansavimą, kurti inovacijoms palankią aplinką ir šalinti socialinius bei geografinius skirtumus skelbiant visoje Europoje apie naujovių teikiamą naudą; todėl pabrėžia, kad įgyvendinant šią kampaniją pirmiausia reikėtų atsižvelgti į Komisijos kasmetinę ataskaitą apie inovacijas (2013 m. inovacijų sąjungos rezultatų suvestinė), iš kurios matyti, kaip inovacijomis didinamas tvarus konkurencingumas, kurioje pateikiamas lyginamasis valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų vertinimas ir nurodomi sąlyginiai jų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų pranašumai bei trūkumai; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad tik inovacijų, veiksmingumo ir naujų technologijų strategija, įskaitant tvarumo technologiją, kartu su naujais ekonomikos modeliais, kūrybiškumu ir pažangiąja gamyba gali suteikti galimybių atkurti modernizuoti ES pramonės pagrindus ir iš esmės padidinti jos regioninį ir pasaulinį konkurencingumą; mano, kad inovacijos turi būti skatinamos plačiu mastu, atsižvelgiant į visas suinteresuotąsias šalis ir pradedant nuo gamybos patalpų bei ne techninio pobūdžio naujovių, o baigiant aukštosiomis technologijomis MTEP tyrimų laboratorijose; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad svarbu aktyviai įtraukti darbuotojus į inovacijų procesą, skatinant inovacines bendroves, kurios pirmauja ekonominiais, socialiniais ir aplinkosaugos aspektais; pabrėžia, kad reikia sukurti palankią aplinką ir mano, kad labai svarbu užtikrinti sąlygas, kuriomis įmonės galėtų veikti ir būti konkurencingos; mano, kad būtina stiprinti Europos žinių bazę, mažinti susiskaidymą skatinant pasiekimus mokslo ir švietimo srityje, sudaryti sąlygas, kuriomis geras idėjas būtų galima paversti paklausiais produktais, ir gerinti galimybes novatoriškoms įmonėms gauti finansavimą, kurti inovacijoms palankią aplinką ir šalinti socialinius bei geografinius skirtumus skelbiant visoje Europoje apie naujovių teikiamą naudą; todėl pabrėžia, kad įgyvendinant šią kampaniją pirmiausia reikėtų atsižvelgti į Komisijos kasmetinę ataskaitą apie inovacijas (2013 m. inovacijų sąjungos rezultatų suvestinė), iš kurios matyti, kaip inovacijomis didinamas tvarus konkurencingumas, kurioje pateikiamas lyginamasis valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų vertinimas ir nurodomi sąlyginiai jų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų pranašumai bei trūkumai;

| 27. | mano, kad ES mokslinių tyrimų ir inovacijų fondai turėtų veikti kaip katalizatoriai ir turėtų būti naudojami kartu su įvairiomis Europos, nacionalinėmis ir regioninėmis priemonėmis ir fondais; primena apie 3 proc. (du trečdaliai kurių gaunami iš privačiojo sektoriaus) tikslą moksliniams tyrimams ir plėtrai; remia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (VPSP) pagal programą „Horizontas 2020“ ir ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pakankamai skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES mokslinių tyrimų ir inovacijų fondai turėtų veikti kaip katalizatoriai ir turėtų būti naudojami kartu su įvairiomis Europos, nacionalinėmis ir regioninėmis priemonėmis ir fondais; primena apie 3 proc. (du trečdaliai kurių gaunami iš privačiojo sektoriaus) tikslą moksliniams tyrimams ir plėtrai; remia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (VPSP) pagal programą „Horizontas 2020“ ir ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pakankamai skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos;

| 28. | palankiai vertina tai, kad 4 % pagal programą „Horizontas 2020“ skirtų lėšų bus įgyvendinamos pagal specialią MVĮ priemonę; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad 4 % pagal programą „Horizontas 2020“ skirtų lėšų bus įgyvendinamos pagal specialią MVĮ priemonę;

| 29. | palankiai vertina Komisijos dėmesį ekologiniam projektavimui, perdirbamumui su grįžtamojo ciklo specifikacijomis, naujiesiems statybų produktų ir procesų tvarumo kriterijams bei efektyviam išteklių naudojimui taikant žiedinės ekonomikos koncepciją; prašo kurti teisės aktų projektus ir atlikti efektyvaus išteklių panaudojimo tyrimus siekiant atsižvelgti į jų ekonominį perspektyvumą, našumą bei amortizaciją ilguoju laikotarpiu; ragina Komisiją toliau skatinti gyvavimo ciklo mąstymą integruotos produktų politikos (angl. IPP) priemone, kuria atsižvelgiama į visą produkto gyvavimo ciklą (grįžtamojo ciklo požiūris); |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos dėmesį ekologiniam projektavimui, perdirbamumui su grįžtamojo ciklo specifikacijomis, naujiesiems statybų produktų ir procesų tvarumo kriterijams bei efektyviam išteklių naudojimui taikant žiedinės ekonomikos koncepciją; prašo kurti teisės aktų projektus ir atlikti efektyvaus išteklių panaudojimo tyrimus siekiant atsižvelgti į jų ekonominį perspektyvumą, našumą bei amortizaciją ilguoju laikotarpiu; ragina Komisiją toliau skatinti gyvavimo ciklo mąstymą integruotos produktų politikos (angl. IPP) priemone, kuria atsižvelgiama į visą produkto gyvavimo ciklą (grįžtamojo ciklo požiūris);

| 30. | palankiai vertina Komisijos veiklos kryptis ir galimas VPSP; tačiau yra susirūpinęs, kad nepakankamai įtraukta didelė duomenų ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtra; ragina Komisiją deramai įtraukti šiuos pokyčius; mano, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos yra svarbios ES pramonės plėtrai ir galėtų prisidėti prie ES ekonomikos augimo ir užimtumo ir investicijų į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą skatinimo, kad būtų pasiekti didelių pajėgumų plačiajuosčio ryšio tinklai, o šviesolaidinės ryšio linijos turėtų toliau būti vienu iš ES prioritetų; prašo Komisijos visomis veiklos kryptimis remti branduolių formavimąsi, skatinant jų sąveiką ir teigiamą šalutinį tarpusavio poveikį; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina Komisijos veiklos kryptis ir galimas VPSP; tačiau yra susirūpinęs, kad nepakankamai įtraukta didelė duomenų ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtra; ragina Komisiją deramai įtraukti šiuos pokyčius; mano, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos yra svarbios ES pramonės plėtrai ir galėtų prisidėti prie ES ekonomikos augimo ir užimtumo ir investicijų į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą skatinimo, kad būtų pasiekti didelių pajėgumų plačiajuosčio ryšio tinklai, o šviesolaidinės ryšio linijos turėtų toliau būti vienu iš ES prioritetų; prašo Komisijos visomis veiklos kryptimis remti branduolių formavimąsi, skatinant jų sąveiką ir teigiamą šalutinį tarpusavio poveikį;

| 31. | pabrėžia, kad IRT tenka labai svarbus vaidmuo pereinant prie tvarios ekonomikos: dematerializavimo, ekologinės stebėsenos, veiksmingo transporto ir logistikos, e. paslaugų, sveikatos priežiūros; palankiai vertina naująją Europos elektronikos komponentų ir sistemų strategiją, kuria siekiama padvigubinti ES lustų gamybos apimtį, kad ji sudarytų 20 proc. pasaulinės gamybos; primygtinai reikalauja toliau skatinti IRT diegimą tradiciniuose pramonės sektoriuose ir naujų skaitmeninių produktų bei paslaugų, kurie prisidėtų prie tvaraus vystymosi tikslų, kūrimą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad IRT tenka labai svarbus vaidmuo pereinant prie tvarios ekonomikos: dematerializavimo, ekologinės stebėsenos, veiksmingo transporto ir logistikos, e. paslaugų, sveikatos priežiūros; palankiai vertina naująją Europos elektronikos komponentų ir sistemų strategiją, kuria siekiama padvigubinti ES lustų gamybos apimtį, kad ji sudarytų 20 proc. pasaulinės gamybos; primygtinai reikalauja toliau skatinti IRT diegimą tradiciniuose pramonės sektoriuose ir naujų skaitmeninių produktų bei paslaugų, kurie prisidėtų prie tvaraus vystymosi tikslų, kūrimą;

| 32. | palankiai vertina veiklos kryptį dėl pažangiosios gamybos; mano, kad jai būtų naudingos tokios VPSP kaip SPIRE; mano, kad svarbiausia, jog iki 2016 m. pridėtinės vertės gamybos srityje pradėtų veikti žinių ir inovacijos bendrija; ragina Komisiją įtraukti EIB Europos VPSP ekspertų centro (angl. EPEC) patirtį į būsimas VPSP; ragina Komisiją taip pat kurti valstybių narių, pramonės ir mokslinių tyrimų institutų pažangiosios gamybos sąsajas; prašo Komisijos apsvarstyti, kokiu mastu JAV nacionalinis gamybos inovacijų tinklas galėtų būti pavyzdys; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina veiklos kryptį dėl pažangiosios gamybos; mano, kad jai būtų naudingos tokios VPSP kaip SPIRE; mano, kad svarbiausia, jog iki 2016 m. pridėtinės vertės gamybos srityje pradėtų veikti žinių ir inovacijos bendrija; ragina Komisiją įtraukti EIB Europos VPSP ekspertų centro (angl. EPEC) patirtį į būsimas VPSP; ragina Komisiją taip pat kurti valstybių narių, pramonės ir mokslinių tyrimų institutų pažangiosios gamybos sąsajas; prašo Komisijos apsvarstyti, kokiu mastu JAV nacionalinis gamybos inovacijų tinklas galėtų būti pavyzdys;

| 33. | palankiai vertina veiklos kryptį dėl pažangiųjų elektros energijos tinklų ir mano, kad būtų naudinga išplėsti jos taikymo sritį ir pateikti tolesnių pasiūlymų; rekomenduoja į jos darbą taip pat įtraukti Komisijos minėtos tinkamos energetikos infrastruktūros, energijos kaupimo ir rezervinio pajėgumo aspektus, pvz., didelio efektyvumo elektros energijos tinklus su jungtimis, padedančiomis vidaus rinką aprūpinti elektros energija ir galinčiomis valdyti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pvz., jūrų vėjo energiją ir pažangiųjų technologijų skaitmeninę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina veiklos kryptį dėl pažangiųjų elektros energijos tinklų ir mano, kad būtų naudinga išplėsti jos taikymo sritį ir pateikti tolesnių pasiūlymų; rekomenduoja į jos darbą taip pat įtraukti Komisijos minėtos tinkamos energetikos infrastruktūros, energijos kaupimo ir rezervinio pajėgumo aspektus, pvz., didelio efektyvumo elektros energijos tinklus su jungtimis, padedančiomis vidaus rinką aprūpinti elektros energija ir galinčiomis valdyti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pvz., jūrų vėjo energiją ir pažangiųjų technologijų skaitmeninę infrastruktūrą;

| 34. | ragina Komisiją parengti pasiūlymų dėl branduolių politikos ir branduolių tinklų, pagal kurią būtų siekiama susijusių įmonių, tiekėjų, paslaugų teikėjų, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimo, ypač vertės grandinėse, kuris taip pat padeda natūraliai „iš apačios į viršų“ būdu pagal verslo ir (arba) mokslinių tyrimų poreikius susidaryti grupėms; pabrėžia, kad svarbu kurti tarpvalstybinius branduolius, ypač siekiant įtraukti struktūriniu atžvilgiu silpnus regionus į Europos pramoninės vertės grandinę, remiantis Sąjungos masto kompetencija, skatinant per menkai atstovaujamų šalių ir (arba) regionų dalyvavimą ir užtikrinant žinių ir patirties perdavimą tarp visų valstybių narių mokslinių tyrimų bendruomenių; mano, kad tai – svarbus aspektas, kuris turi būti įtrauktas į regioninę pramonės politiką; pažymi, kad Komisija taip pat turėtų atkreipti tinkamą dėmesį, kad būtų remiamos esamos grupės; ragina Komisiją, įgyvendinant būsimąjį MVĮ skirtą žaliąjį veiksmų planą, steigti veiksmingo išteklių naudojimo branduolius; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją parengti pasiūlymų dėl branduolių politikos ir branduolių tinklų, pagal kurią būtų siekiama susijusių įmonių, tiekėjų, paslaugų teikėjų, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimo, ypač vertės grandinėse, kuris taip pat padeda natūraliai „iš apačios į viršų“ būdu pagal verslo ir (arba) mokslinių tyrimų poreikius susidaryti grupėms; pabrėžia, kad svarbu kurti tarpvalstybinius branduolius, ypač siekiant įtraukti struktūriniu atžvilgiu silpnus regionus į Europos pramoninės vertės grandinę, remiantis Sąjungos masto kompetencija, skatinant per menkai atstovaujamų šalių ir (arba) regionų dalyvavimą ir užtikrinant žinių ir patirties perdavimą tarp visų valstybių narių mokslinių tyrimų bendruomenių; mano, kad tai – svarbus aspektas, kuris turi būti įtrauktas į regioninę pramonės politiką; pažymi, kad Komisija taip pat turėtų atkreipti tinkamą dėmesį, kad būtų remiamos esamos grupės; ragina Komisiją, įgyvendinant būsimąjį MVĮ skirtą žaliąjį veiksmų planą, steigti veiksmingo išteklių naudojimo branduolius;

| 35. | palankiai vertina strategiją dėl didelio poveikio technologijų, kurių srityje ES turi tvirtą konkurencinį pranašumą ir dėl turimos tvirtos mokslinių tyrimų bazės turi galimybę jį padidinti, tačiau mano, kad reikia daugiau pastangų, susijusių su rezultatų panaudojimu, šiam pranašumui gauti; remia siūlomus veiksmus dėl programos „Horizontas 2020“, EIB, ES struktūrinius fondus ir kitus viešuosius ir privačiuosius fondus apimančios politikos ir priemonių koordinavimo ir jų sąveikos gerinimo; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis stiprinami su DPT susiję specifiniai branduolių veiksmai ir glaudesnis regionų bendradarbiavimas; ragina Komisiją vengti pavienių konsorciumų ar pavienių įmonių sukurtų uždarų erdvių; pažymi, kad mokslinių tyrimų infrastruktūros finansavimas turi būti naudingas ir skirtas naudoti įvairiems dalyviams; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina strategiją dėl didelio poveikio technologijų, kurių srityje ES turi tvirtą konkurencinį pranašumą ir dėl turimos tvirtos mokslinių tyrimų bazės turi galimybę jį padidinti, tačiau mano, kad reikia daugiau pastangų, susijusių su rezultatų panaudojimu, šiam pranašumui gauti; remia siūlomus veiksmus dėl programos „Horizontas 2020“, EIB, ES struktūrinius fondus ir kitus viešuosius ir privačiuosius fondus apimančios politikos ir priemonių koordinavimo ir jų sąveikos gerinimo; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis stiprinami su DPT susiję specifiniai branduolių veiksmai ir glaudesnis regionų bendradarbiavimas; ragina Komisiją vengti pavienių konsorciumų ar pavienių įmonių sukurtų uždarų erdvių; pažymi, kad mokslinių tyrimų infrastruktūros finansavimas turi būti naudingas ir skirtas naudoti įvairiems dalyviams;

| 36. | ragina Komisiją pažangiųjų miestų pavyzdžiu stiprinti komunikacijos tinklus, organizuojant regionų, miestų bei teritorijų bendradarbiavimą siekiant bendrai valdyti paslaugas, efektyviai gaminti ir naudoti energiją ir skatinti energetikos sistemų renovaciją, pavyzdžiui, sudarant sąlygas statyti nedaug energijos suvartojančius aukštųjų technologijų pastatus; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją pažangiųjų miestų pavyzdžiu stiprinti komunikacijos tinklus, organizuojant regionų, miestų bei teritorijų bendradarbiavimą siekiant bendrai valdyti paslaugas, efektyviai gaminti ir naudoti energiją ir skatinti energetikos sistemų renovaciją, pavyzdžiui, sudarant sąlygas statyti nedaug energijos suvartojančius aukštųjų technologijų pastatus;

| 37. | pažymi vyraujančią Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programų „technologijų vystymo postūmio“ orientaciją; mano, kad yra bendras poreikis stiprinti „rinkos trauką“ turinčias priemones ir veiklą, kuriomis rinkai galima veiksmingai teikti sprendimus; |
| --- | --- |

37.

pažymi vyraujančią Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programų „technologijų vystymo postūmio“ orientaciją; mano, kad yra bendras poreikis stiprinti „rinkos trauką“ turinčias priemones ir veiklą, kuriomis rinkai galima veiksmingai teikti sprendimus;

| 38. | ragina Komisiją susieti su pasiūla suderintas politikos priemones ir su paklausa suderintas priemones kuriant inovacijų partnerystes (pvz., partnerystės dėl pažangiųjų miestų, vyresnių žmonių aktyvumo arba žaliavų) ir plėtojant „pirmaujančias rinkas“, kuriomis siekiama skatinti naujų rinkos produktų ir paslaugų, atitinkančių visuomenės poreikius, naudojimą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją susieti su pasiūla suderintas politikos priemones ir su paklausa suderintas priemones kuriant inovacijų partnerystes (pvz., partnerystės dėl pažangiųjų miestų, vyresnių žmonių aktyvumo arba žaliavų) ir plėtojant „pirmaujančias rinkas“, kuriomis siekiama skatinti naujų rinkos produktų ir paslaugų, atitinkančių visuomenės poreikius, naudojimą;

| 39. | ragina Komisiją sukurti strategiją, kuria būtų užtikrinta, kad Europa pritrauktų užsienio talentų ir tuo pačiu metu palaikytų ryšius su ryškiausiais Europos talentais užsienyje; pabrėžia, kad svarbu užmegzti ryšį su ES migrantų bendruomenėmis, raginant jas pasinaudoti savo žiniomis ir ryšiais bei išnaudoti ES verslo galimybes; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją sukurti strategiją, kuria būtų užtikrinta, kad Europa pritrauktų užsienio talentų ir tuo pačiu metu palaikytų ryšius su ryškiausiais Europos talentais užsienyje; pabrėžia, kad svarbu užmegzti ryšį su ES migrantų bendruomenėmis, raginant jas pasinaudoti savo žiniomis ir ryšiais bei išnaudoti ES verslo galimybes;

| 40. | mano, kad skatinant tvaraus turizmo formas, susijusias su vietos gaminių vartojimu, įmanoma paskatinti žemės ūkio ir amatų veiklos atsigavimą bei labai mažų įmonių plitimą atitinkamose teritorijose, ir jis gali tapti reikšminga ūkio dalimi, kuri paskatintų ekonomikos atsigavimą ir kartu užtikrintų tinkamą aplinkos valdymą, žmonių kultūrų ir gyvenamųjų teritorijų apsaugą bei erozijos ir nuošliaužų prevenciją; |
| --- | --- |

40.

mano, kad skatinant tvaraus turizmo formas, susijusias su vietos gaminių vartojimu, įmanoma paskatinti žemės ūkio ir amatų veiklos atsigavimą bei labai mažų įmonių plitimą atitinkamose teritorijose, ir jis gali tapti reikšminga ūkio dalimi, kuri paskatintų ekonomikos atsigavimą ir kartu užtikrintų tinkamą aplinkos valdymą, žmonių kultūrų ir gyvenamųjų teritorijų apsaugą bei erozijos ir nuošliaužų prevenciją;

| 41. | mano, kad dėl savo inovacijų potencialo, užimamos vietos Europos pramonėje, svarbos tiesiogiai ir netiesiogiai kuriant darbo vietas bei gebėjimo eksportuoti gaminius už Sąjungos ribų gamtos mokslų sektorius yra strateginis Europos Sąjungos sektorius; |
| --- | --- |

41.

mano, kad dėl savo inovacijų potencialo, užimamos vietos Europos pramonėje, svarbos tiesiogiai ir netiesiogiai kuriant darbo vietas bei gebėjimo eksportuoti gaminius už Sąjungos ribų gamtos mokslų sektorius yra strateginis Europos Sąjungos sektorius;

| 42. | mano, kad siekdama išvystyti savo pramonės politiką, ES turi, remdamasi Europos praktine patirtimi, priimti politinius sprendimus ir sutelkti pastangas į visuomenės iššūkius atitinkančius strateginius sektorius; todėl ragina Europos Komisiją išplėtoti ES gyvybės mokslų pramonės strateginę darbotvarkę, nustatytą jos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“; |
| --- | --- |

42.

mano, kad siekdama išvystyti savo pramonės politiką, ES turi, remdamasi Europos praktine patirtimi, priimti politinius sprendimus ir sutelkti pastangas į visuomenės iššūkius atitinkančius strateginius sektorius; todėl ragina Europos Komisiją išplėtoti ES gyvybės mokslų pramonės strateginę darbotvarkę, nustatytą jos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“;

Strategijai RISE reikalingas vidaus rinkos užbaigimas ir išorės rinkų atvėrimas

| 43. | pabrėžia, kad bendroji Europos rinka atlieka pagrindinį vaidmenį kaip Europos pramonės vidaus rinka, ir kad turi būti kuriama vidaus rinkos strategija, kuria būtų skatinamos paklausa pagrįstos inovacijos, kad būtų skatinamas naujų technologijų naudojimas taip padedant kurti naujas rinkas, verslo modelius ir pramonės sektorius; pabrėžia, kad tai ypač susiję su MTTP rezultatų paplitimu rinkoje; pabrėžia, kad valstybėse narėse faktiškai taikomos nuspėjamos vidaus rinkos taisyklės ir standartai padeda bendrovėms suteikti stabilią perspektyvą; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai užbaigti prekių, energijos, telekomunikacijų, transporto, ekologiškai tvarių produktų (kaip nustatyta Komisijos pagal jos iniciatyvą) ir rizikos kapitalo bendrosios rinkos kūrimą bei užtikrinti laisvą mokslininkų, mokslo žinių ir technologijų judėjimą; pažymi, kad nebaigus kurti vidaus rinkos kyla kliūčių galimiems augimo veiksniams, ir ragina Komisiją atlikti krizės poveikio vidaus rinkai vertinimą ir spręsti sąnaudų skirtumo ES, dėl kurio Europos bendrovės gali atsidurti nepalankesnėje padėtyje nei jų konkurentės iš trečiųjų šalių, klausimą; įspėja, kad dėl vidaus rinkos susiskaidymo gali būti iškreipta valstybių narių konkurencija ES viduje; prašo, kad ES toliau tęstų glaudesnį bendradarbiavimą darbo teisės ir mokesčių lengvatų srityse; ragina Komisiją skatinti prekės ženklo „Pagaminta Europoje“ naudojimą, kad būtų sustiprinta bendroji rinka ir Europos kilmės produktai; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad bendroji Europos rinka atlieka pagrindinį vaidmenį kaip Europos pramonės vidaus rinka, ir kad turi būti kuriama vidaus rinkos strategija, kuria būtų skatinamos paklausa pagrįstos inovacijos, kad būtų skatinamas naujų technologijų naudojimas taip padedant kurti naujas rinkas, verslo modelius ir pramonės sektorius; pabrėžia, kad tai ypač susiję su MTTP rezultatų paplitimu rinkoje; pabrėžia, kad valstybėse narėse faktiškai taikomos nuspėjamos vidaus rinkos taisyklės ir standartai padeda bendrovėms suteikti stabilią perspektyvą; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai užbaigti prekių, energijos, telekomunikacijų, transporto, ekologiškai tvarių produktų (kaip nustatyta Komisijos pagal jos iniciatyvą) ir rizikos kapitalo bendrosios rinkos kūrimą bei užtikrinti laisvą mokslininkų, mokslo žinių ir technologijų judėjimą; pažymi, kad nebaigus kurti vidaus rinkos kyla kliūčių galimiems augimo veiksniams, ir ragina Komisiją atlikti krizės poveikio vidaus rinkai vertinimą ir spręsti sąnaudų skirtumo ES, dėl kurio Europos bendrovės gali atsidurti nepalankesnėje padėtyje nei jų konkurentės iš trečiųjų šalių, klausimą; įspėja, kad dėl vidaus rinkos susiskaidymo gali būti iškreipta valstybių narių konkurencija ES viduje; prašo, kad ES toliau tęstų glaudesnį bendradarbiavimą darbo teisės ir mokesčių lengvatų srityse; ragina Komisiją skatinti prekės ženklo „Pagaminta Europoje“ naudojimą, kad būtų sustiprinta bendroji rinka ir Europos kilmės produktai;

| 44. | palankiai vertina Komisijos siekį parengti horizontalųjį veiksmų planą novatoriškų prekių ir paslaugų paklausai didinti; ragina Komisiją tęsti gaminių gyvavimo ciklo nuo žaliavų iki perdirbimo tyrimą siekiant nustatyti produktų efektyvumo kriterijus kuriais būtų atsižvelgiama į ekonominės naudos santykį ir inovacijų potencialą; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Komisijos siekį parengti horizontalųjį veiksmų planą novatoriškų prekių ir paslaugų paklausai didinti; ragina Komisiją tęsti gaminių gyvavimo ciklo nuo žaliavų iki perdirbimo tyrimą siekiant nustatyti produktų efektyvumo kriterijus kuriais būtų atsižvelgiama į ekonominės naudos santykį ir inovacijų potencialą;

| 45. | pabrėžia, kad viešaisiais pirkimais turėtų būti skatinamos inovacijos; primena, kad viešieji pirkimai yra daugelio mūsų prekybos partnerių pramonės politikos sudedamoji dalis; mano, kad valstybės pagalbos gairėmis turėtų būti siekiama padidinti ES pramonės konkurencingumą, taip pat jose turėtų būti perimta geriausią ES prekybos partnerių patirtį ir praktiką, skatinti Europos bendradarbiavimą, jos turėtų būti atviros inovacijas skatinančioms politinėms priemonėms; mano, kad standartizacija ir ekologinis ženklinimas, taip pat bendrovių socialinė atsakomybė, taikoma ir importuotoms prekėms, atlieka svarbų vaidmenį skatinant naujų technologijų įsisavinimą; ragina Komisiją teikti pirmenybę veiklai, kuria remiamas naujų produktų, paslaugų ir technologijų standartizavimas ir sąveikumas kaip Europos vidaus konkurencijos ir tarptautinės prekybos galimybių ramstis; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad viešaisiais pirkimais turėtų būti skatinamos inovacijos; primena, kad viešieji pirkimai yra daugelio mūsų prekybos partnerių pramonės politikos sudedamoji dalis; mano, kad valstybės pagalbos gairėmis turėtų būti siekiama padidinti ES pramonės konkurencingumą, taip pat jose turėtų būti perimta geriausią ES prekybos partnerių patirtį ir praktiką, skatinti Europos bendradarbiavimą, jos turėtų būti atviros inovacijas skatinančioms politinėms priemonėms; mano, kad standartizacija ir ekologinis ženklinimas, taip pat bendrovių socialinė atsakomybė, taikoma ir importuotoms prekėms, atlieka svarbų vaidmenį skatinant naujų technologijų įsisavinimą; ragina Komisiją teikti pirmenybę veiklai, kuria remiamas naujų produktų, paslaugų ir technologijų standartizavimas ir sąveikumas kaip Europos vidaus konkurencijos ir tarptautinės prekybos galimybių ramstis;

| 46. | pripažįsta, kad rinkos stebėjimas yra labai svarbus veiksnys užtikrinant produktų saugumą ir kokybę vidaus rinkoje; palankiai vertina Komisijos siūlomą produktų saugumo ir rinkų priežiūros teisės aktų rinkinį, pabrėždamas kilmės vietos nuorodos svarbą ne tik vartotojams, bet ir siekiant skaidresnės vidaus bei išorės prekybos politikos; ragina Komisiją pasinaudoti interneto galiomis ir veiksmingumu stebint rinką, kad žmonės galėtų dalyvauti teikdami kvalifikuotus atsiliepimus apie produktus; šiuo atžvilgiu pabrėžia tinkamai veikiančios vartotojų apsaugos Europos Sąjungoje svarbą; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad rinkos stebėjimas yra labai svarbus veiksnys užtikrinant produktų saugumą ir kokybę vidaus rinkoje; palankiai vertina Komisijos siūlomą produktų saugumo ir rinkų priežiūros teisės aktų rinkinį, pabrėždamas kilmės vietos nuorodos svarbą ne tik vartotojams, bet ir siekiant skaidresnės vidaus bei išorės prekybos politikos; ragina Komisiją pasinaudoti interneto galiomis ir veiksmingumu stebint rinką, kad žmonės galėtų dalyvauti teikdami kvalifikuotus atsiliepimus apie produktus; šiuo atžvilgiu pabrėžia tinkamai veikiančios vartotojų apsaugos Europos Sąjungoje svarbą;

| 47. | pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sudarymas – tai svarbi ES pramonės politikos dalis; pakartoja vidaus rinkos skaitmeninimo ir elektroninės prekybos plėtros vidaus rinkoje svarbą MVĮ; mano, kad skaitmeninio turinio ir naujųjų informacijos bei ryšių technologijų rinka turi dar iki galo nepanaudotą pramonės vystymosi potencialą, ir kad Europa turi užtektinai praktinės patirties jam realizuoti; pabrėžia, kad būtinai reikia ES informacijos ir ryšių technologijų (IRT) standartizacijos politiką pritaikyti prie rinkos ir politikos pokyčių, tai padės pasiekti Europos politikos tikslų, kurių siekiant reikalingos tokios sąveikos, kaip pvz., e. verslas, e. prekyba, e. gabenimas, intelektinės transporto sistemos (ITS) ir t. t.; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sudarymas – tai svarbi ES pramonės politikos dalis; pakartoja vidaus rinkos skaitmeninimo ir elektroninės prekybos plėtros vidaus rinkoje svarbą MVĮ; mano, kad skaitmeninio turinio ir naujųjų informacijos bei ryšių technologijų rinka turi dar iki galo nepanaudotą pramonės vystymosi potencialą, ir kad Europa turi užtektinai praktinės patirties jam realizuoti; pabrėžia, kad būtinai reikia ES informacijos ir ryšių technologijų (IRT) standartizacijos politiką pritaikyti prie rinkos ir politikos pokyčių, tai padės pasiekti Europos politikos tikslų, kurių siekiant reikalingos tokios sąveikos, kaip pvz., e. verslas, e. prekyba, e. gabenimas, intelektinės transporto sistemos (ITS) ir t. t.;

| 48. | pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sudarymas turėtų būti svarbi ES pramonės politikos dalis; pabrėžia, kad interneto ir ne interneto rinkoms turi būti taikoma tinkama reglamentavimo sistema, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija ir apsaugoti vartotojai; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sudarymas turėtų būti svarbi ES pramonės politikos dalis; pabrėžia, kad interneto ir ne interneto rinkoms turi būti taikoma tinkama reglamentavimo sistema, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija ir apsaugoti vartotojai;

| 49. | pritaria tam, kad Komisija pripažino apibrėžtį, pagal kurią aukščiausio lygio kultūros ir kūrybos pramonė pripažįstama ekonomikos sektoriumi, kuris horizontaliai apima įvairių produktų ir paslaugų rinkų aukščiausio lygio segmentus bei atspindi tokius ypatumus kaip prekės arba paslaugos kultūrinė ir kūrybinė vertė, gaminio prestižas, intelektinė nuosavybė, gamybos kokybė, dizainas ir inovacijos, rinkodara ir informacijos pateikimas vartotojams; ragina Komisiją pripažinti ypatingą šių Europos pramonės šakų, kuriose nemažai darbo vietų ir kurios atitinka keturis kriterijus – kūrybiškumo, kompetencijos, praktinės patirties ir profesinio mokymosi visą karjeros laiką – aukštos kokybės profesinių įgūdžių specifiką; |
| --- | --- |

49.

pritaria tam, kad Komisija pripažino apibrėžtį, pagal kurią aukščiausio lygio kultūros ir kūrybos pramonė pripažįstama ekonomikos sektoriumi, kuris horizontaliai apima įvairių produktų ir paslaugų rinkų aukščiausio lygio segmentus bei atspindi tokius ypatumus kaip prekės arba paslaugos kultūrinė ir kūrybinė vertė, gaminio prestižas, intelektinė nuosavybė, gamybos kokybė, dizainas ir inovacijos, rinkodara ir informacijos pateikimas vartotojams; ragina Komisiją pripažinti ypatingą šių Europos pramonės šakų, kuriose nemažai darbo vietų ir kurios atitinka keturis kriterijus – kūrybiškumo, kompetencijos, praktinės patirties ir profesinio mokymosi visą karjeros laiką – aukštos kokybės profesinių įgūdžių specifiką;

| 50. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą remti aukščiausios klasės produktus gaminančio sektoriaus, kuris sudaro 3 proc. ES BVP ir kuriame yra daugiau kaip 1,5 mln. tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų, konkurencingumą, ir prašo diegti priemones, kurios padėtų įveikti kompetencijos stokos riziką šiame sektoriuje, siekiant išsaugoti ypatingus europietiškus gamybos metodus ir praktinę patirtį; |
| --- | --- |

50.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą remti aukščiausios klasės produktus gaminančio sektoriaus, kuris sudaro 3 proc. ES BVP ir kuriame yra daugiau kaip 1,5 mln. tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų, konkurencingumą, ir prašo diegti priemones, kurios padėtų įveikti kompetencijos stokos riziką šiame sektoriuje, siekiant išsaugoti ypatingus europietiškus gamybos metodus ir praktinę patirtį;

| 51. | pažymi, kad Europos juodoji metalurgija dirba 50 proc. pajėgumu, ir kad Europos plieno gamybos mastas nuo 2008 m. sumažėjo 25 proc.; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad Europos juodoji metalurgija dirba 50 proc. pajėgumu, ir kad Europos plieno gamybos mastas nuo 2008 m. sumažėjo 25 proc.;

| 52. | pažymi, kad Europos automobilių gamybos sektoriuje 2007 m. buvo pagaminta 16 mln. automobilių, o 2013 m. nepavyko pagaminti net 12 mln.; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad Europos automobilių gamybos sektoriuje 2007 m. buvo pagaminta 16 mln. automobilių, o 2013 m. nepavyko pagaminti net 12 mln.;

| 53. | mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę finansų, ekonomikos ir socialinę krizę, itin svarbios viešos ir privačios investicijos, kaip dalis bendros tvaraus augimo strategijos; atsižvelgdamas į tai remia bendrąją valstybės pagalbos tvarkos reformą vadovaujantis labiau socialiai ir ekonomiškai pagrįstu požiūriu ir užtikrinant didesnį konkurencijos taisyklių lankstumą, kaip nustatyta SESV 101 ir 102 straipsniuose; pakartoja, kad svarbu labiau atsižvelgti į viešųjų išlaidų panaudojimo kokybę ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

53.

mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę finansų, ekonomikos ir socialinę krizę, itin svarbios viešos ir privačios investicijos, kaip dalis bendros tvaraus augimo strategijos; atsižvelgdamas į tai remia bendrąją valstybės pagalbos tvarkos reformą vadovaujantis labiau socialiai ir ekonomiškai pagrįstu požiūriu ir užtikrinant didesnį konkurencijos taisyklių lankstumą, kaip nustatyta SESV 101 ir 102 straipsniuose; pakartoja, kad svarbu labiau atsižvelgti į viešųjų išlaidų panaudojimo kokybę ir veiksmingumą.

| 54. | pabrėžia, kad pramonės politikoje turėtų būti visapusiškai naudojamasi konkurencijos politikos priemonėmis, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos ir skatinamos konkurencingos rinkos; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad pramonės politikoje turėtų būti visapusiškai naudojamasi konkurencijos politikos priemonėmis, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos ir skatinamos konkurencingos rinkos;

| 55. | siūlo Komisijai įvertinti, ant kiek pasauliniu mastu veikiančios grupės atsisakymas užleisti gamybos vietą, kurią ji nusprendė uždaryti, kitai grupei, kuri galėtų perimti jos veiklą, arba valdžios institucijai laikinam naudojimui, yra suderinamas su ES konkurencijos teise; |
| --- | --- |

55.

siūlo Komisijai įvertinti, ant kiek pasauliniu mastu veikiančios grupės atsisakymas užleisti gamybos vietą, kurią ji nusprendė uždaryti, kitai grupei, kuri galėtų perimti jos veiklą, arba valdžios institucijai laikinam naudojimui, yra suderinamas su ES konkurencijos teise;

| 56. | pažymi Komisijos pramonės gaminių vidaus rinkos reformos tyrimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad standartai būtų suderinami su rinka; |
| --- | --- |

56.

pažymi Komisijos pramonės gaminių vidaus rinkos reformos tyrimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad standartai būtų suderinami su rinka;

| 57. | pripažįsta Komisijos pažangiojo reglamentavimo pastangas, kurios apima poveikio vertinimus, poveikio konkurencingumui tyrimus, esamos politikos vertinimus („tinkamumo patikra“) ir poveikio MVĮ tyrimus, ypač kalbant apie labai mažas įmones ir MVĮ, kad būtų sumažinta našta pramonei, bet nesumažintas teisės aktų veiksmingumas, ir būtinybę stabilizuoti reglamentavimą siekiant paskatinti investavimą; mano, kad biurokratinė našta ir prieštaringos politikos priemonės dažnai trukdo pramonės įmonių konkurencingumo gerinimui ir laikosi nuomonės, kad siekis sumažinti tokią naštą turėtų užimti svarbią vietą politinėje darbotvarkėje, laukia Komisijos pasiūlymų šia tema su konkrečiais tikslais; remia reikalavimų suderinamumą, skersinį požiūrį į reglamentavimą, prioritetų nustatymą ir geresnį konkurencingumo patikrinimą, kuris turėtų būti neatsiejama ir privaloma poveikio vertinimo gairių dalis; ragina valstybes nares MVĮ ir konkurencingumo didinimą tikrinti taip pat ir nacionaliniu lygmeniu; palankiai vertina Komisijos pastangas įvertinti bendrą teisės aktų poveikį plieno sektoriuje ir ragina Komisiją toliau plėtoti šią metodiką ir taip pat nustatyti kitus sektorius, kuriems toks požiūris galėtų būti naudingas; |
| --- | --- |

57.

pripažįsta Komisijos pažangiojo reglamentavimo pastangas, kurios apima poveikio vertinimus, poveikio konkurencingumui tyrimus, esamos politikos vertinimus („tinkamumo patikra“) ir poveikio MVĮ tyrimus, ypač kalbant apie labai mažas įmones ir MVĮ, kad būtų sumažinta našta pramonei, bet nesumažintas teisės aktų veiksmingumas, ir būtinybę stabilizuoti reglamentavimą siekiant paskatinti investavimą; mano, kad biurokratinė našta ir prieštaringos politikos priemonės dažnai trukdo pramonės įmonių konkurencingumo gerinimui ir laikosi nuomonės, kad siekis sumažinti tokią naštą turėtų užimti svarbią vietą politinėje darbotvarkėje, laukia Komisijos pasiūlymų šia tema su konkrečiais tikslais; remia reikalavimų suderinamumą, skersinį požiūrį į reglamentavimą, prioritetų nustatymą ir geresnį konkurencingumo patikrinimą, kuris turėtų būti neatsiejama ir privaloma poveikio vertinimo gairių dalis; ragina valstybes nares MVĮ ir konkurencingumo didinimą tikrinti taip pat ir nacionaliniu lygmeniu; palankiai vertina Komisijos pastangas įvertinti bendrą teisės aktų poveikį plieno sektoriuje ir ragina Komisiją toliau plėtoti šią metodiką ir taip pat nustatyti kitus sektorius, kuriems toks požiūris galėtų būti naudingas;

| 58. | ragina toliau plėtoti pranešimo tvarkos, išdėstytos Direktyvoje 98/34/EB, galimybes ir siūlo valstybėms narėms įtraukti vadinamąjį konkurencingumo patikrinimo testą (angl. competitiveness proofing) į poveikio vertinimus, atliekamus rengimo etapais vykstant nacionaliniams teisėkūros procesams, atsižvelgiant į platesnį bendrosios rinkos patikrinimo, kurį buvo raginama atlikti 2013 m. vasario 7 d. Parlamento rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo, kontekstą; |
| --- | --- |

58.

ragina toliau plėtoti pranešimo tvarkos, išdėstytos Direktyvoje 98/34/EB, galimybes ir siūlo valstybėms narėms įtraukti vadinamąjį konkurencingumo patikrinimo testą (angl. competitiveness proofing) į poveikio vertinimus, atliekamus rengimo etapais vykstant nacionaliniams teisėkūros procesams, atsižvelgiant į platesnį bendrosios rinkos patikrinimo, kurį buvo raginama atlikti 2013 m. vasario 7 d. Parlamento rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo, kontekstą;

| 59. | ragina skubiai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą, kuriuo būtų remiamos Europos MVĮ; pažymi, kad svarbu, kad Europos įmonių tinklas remtų tarpvalstybinę ES MVĮ prekybą; pabrėžia, kad svarbu remti smulkųjį verslą ir padėti jam peraugti į vidutinio dydžio įmones, o MVĮ padėti tapti stambesniais veikėjais ir sudaryti joms sąlygas būti konkurencingoms pasauliniu mastu; atkreipia dėmesį į tai, kad būtų taip pat galima gauti ekonominės naudos užmezgus ryšius tarp įmonių kai kuriuose sektoriuose, pvz., gynybos pramonėje, kad būtų pasiekta masto ekonomija ir būtų dalijamasi bendrais pramoniniais projektais; |
| --- | --- |

59.

ragina skubiai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą, kuriuo būtų remiamos Europos MVĮ; pažymi, kad svarbu, kad Europos įmonių tinklas remtų tarpvalstybinę ES MVĮ prekybą; pabrėžia, kad svarbu remti smulkųjį verslą ir padėti jam peraugti į vidutinio dydžio įmones, o MVĮ padėti tapti stambesniais veikėjais ir sudaryti joms sąlygas būti konkurencingoms pasauliniu mastu; atkreipia dėmesį į tai, kad būtų taip pat galima gauti ekonominės naudos užmezgus ryšius tarp įmonių kai kuriuose sektoriuose, pvz., gynybos pramonėje, kad būtų pasiekta masto ekonomija ir būtų dalijamasi bendrais pramoniniais projektais;

| 60. | mano, kad geresnės, mažiau išlaidų reikalaujančios ir spartesnės MVĮ galimybės laikytis antidempingo procedūrų yra veiksmingesnės MVĮ apsaugos nuo prekybos partnerių nesąžiningų veiksmų pagrindas; ragina ES į tai atsižvelgti įgyvendinant prekybos apsaugos priemonių reformą; |
| --- | --- |

60.

mano, kad geresnės, mažiau išlaidų reikalaujančios ir spartesnės MVĮ galimybės laikytis antidempingo procedūrų yra veiksmingesnės MVĮ apsaugos nuo prekybos partnerių nesąžiningų veiksmų pagrindas; ragina ES į tai atsižvelgti įgyvendinant prekybos apsaugos priemonių reformą;

| 61. | ragina ES geriau panaudoti savo pramoninę gamybą suteikiant vartotojams tikslesnę informaciją, įpareigojant privalomai nurodyti ES produktų ir iš trečiųjų šalių importuotų produktų kilmę ir įpareigojant laikytis Europos maisto produktų geografinių nuorodų sistemos trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

61.

ragina ES geriau panaudoti savo pramoninę gamybą suteikiant vartotojams tikslesnę informaciją, įpareigojant privalomai nurodyti ES produktų ir iš trečiųjų šalių importuotų produktų kilmę ir įpareigojant laikytis Europos maisto produktų geografinių nuorodų sistemos trečiosiose šalyse;

| 62. | primena, kad technologinė plėtra yra lengvai paveikiama ir pažeidžiama sritis; mano, kad intelektinės nuosavybės teisės (INT) yra esminė žinių ekonomikos ir tinkamos pramonės politikos sudedamoji dalis, kuri gali skatinti inovacijas, mokslinius tyrimus ir stiprinti Europos pramonę; dėl to džiaugiasi, kad įsteigtas bendras ES patentas, ir ragina valstybes nares nedelsiant jį įgyvendinti; mano, kad į jo įsteigimą atvedęs procesas turėtų būti integruotas į gerąją patirtį pramonės ir vidaus rinkos integracijos stiprinimo srityje; yra susirūpinęs tuo, kad dabartinė INT tvarka dažnai nevykdo savo funkcijos skatinti inovacijų diegimą; mano, kad didesnis skaidrumas, novatoriškas valdymas ir licencijavimo praktika gali paspartinti sprendimus rinkoje; palankiai vertina šioje srityje Komisijos pradėtą darbą; prašo Komisijos ir valstybių narių stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, ypač siekiant kovoti su klastojimu ir pramoniniu šnipinėjimu; pabrėžia, kad reikalingos naujos valdymo struktūros ir INT apsaugos forumai tarptautiniu lygmeniu; ragina Europos Komisiją sukurti ES lygmens verslo paslapčių apsaugos strategiją; |
| --- | --- |

62.

primena, kad technologinė plėtra yra lengvai paveikiama ir pažeidžiama sritis; mano, kad intelektinės nuosavybės teisės (INT) yra esminė žinių ekonomikos ir tinkamos pramonės politikos sudedamoji dalis, kuri gali skatinti inovacijas, mokslinius tyrimus ir stiprinti Europos pramonę; dėl to džiaugiasi, kad įsteigtas bendras ES patentas, ir ragina valstybes nares nedelsiant jį įgyvendinti; mano, kad į jo įsteigimą atvedęs procesas turėtų būti integruotas į gerąją patirtį pramonės ir vidaus rinkos integracijos stiprinimo srityje; yra susirūpinęs tuo, kad dabartinė INT tvarka dažnai nevykdo savo funkcijos skatinti inovacijų diegimą; mano, kad didesnis skaidrumas, novatoriškas valdymas ir licencijavimo praktika gali paspartinti sprendimus rinkoje; palankiai vertina šioje srityje Komisijos pradėtą darbą; prašo Komisijos ir valstybių narių stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, ypač siekiant kovoti su klastojimu ir pramoniniu šnipinėjimu; pabrėžia, kad reikalingos naujos valdymo struktūros ir INT apsaugos forumai tarptautiniu lygmeniu; ragina Europos Komisiją sukurti ES lygmens verslo paslapčių apsaugos strategiją;

| 63. | pabrėžia INT įgyvendinimo fizinėje ir skaitmeninėje aplinkose svarbą Europos pramonės augimui ir darbo vietų kūrimui; šiuo atžvilgiu palankiai vertina vykdomą Europos prekės ženklų sistemos reformą, kuria gali būti padidinta prekės ženklų apsauga internete, ne internete ir visoje vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia INT įgyvendinimo fizinėje ir skaitmeninėje aplinkose svarbą Europos pramonės augimui ir darbo vietų kūrimui; šiuo atžvilgiu palankiai vertina vykdomą Europos prekės ženklų sistemos reformą, kuria gali būti padidinta prekės ženklų apsauga internete, ne internete ir visoje vidaus rinkoje;

| 64. | remia vykdomą prekių ženklų sistemos reformą, kuri sustiprins ženklų apsaugą internete naudojantis prijungtine ir atjungtine prieiga bei visoje vidaus rinkoje ir tarptautinėje prekyboje; |
| --- | --- |

64.

remia vykdomą prekių ženklų sistemos reformą, kuri sustiprins ženklų apsaugą internete naudojantis prijungtine ir atjungtine prieiga bei visoje vidaus rinkoje ir tarptautinėje prekyboje;

| 65. | palankiai vertina tai, kad pripažinta patentų tankumynų (angl. thickets) ir patentų spąstų (angl. ambushes) problema; pritaria reglamentavimo sistemos keitimui, kad būtų skatinami konkurencingumą didinantys abipusių licencijų ir patentų susivienijimų susitarimai; |
| --- | --- |

65.

palankiai vertina tai, kad pripažinta patentų tankumynų (angl. thickets) ir patentų spąstų (angl. ambushes) problema; pritaria reglamentavimo sistemos keitimui, kad būtų skatinami konkurencingumą didinantys abipusių licencijų ir patentų susivienijimų susitarimai;

| 66. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, pagal kurį Europos įmonės ES galės gaminti generinius ir biologiškai panašius vaistus papildomos apsaugos liudijimo (angl. SPC) taikymo laikotarpiu, kai baigiasi patento teikiama apsauga, kad būtų pasirengta greitam išleidimui po papildomos apsaugos liudijimo galiojimo pabaigos arba eksportui į šalis, kuriose netaikomas patentas arba papildomas apsaugos liudijimas; mano, kad tokia nuostata galėtų padėti išvengti gamybos perkėlimo ir paskatinti darbo vietų kūrimą ES, taip pat sukurti vienodas sąlygas Europos įmonėms ir jų konkurentams trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, pagal kurį Europos įmonės ES galės gaminti generinius ir biologiškai panašius vaistus papildomos apsaugos liudijimo (angl. SPC) taikymo laikotarpiu, kai baigiasi patento teikiama apsauga, kad būtų pasirengta greitam išleidimui po papildomos apsaugos liudijimo galiojimo pabaigos arba eksportui į šalis, kuriose netaikomas patentas arba papildomas apsaugos liudijimas; mano, kad tokia nuostata galėtų padėti išvengti gamybos perkėlimo ir paskatinti darbo vietų kūrimą ES, taip pat sukurti vienodas sąlygas Europos įmonėms ir jų konkurentams trečiosiose šalyse;

| 67. | pabrėžia, kad išorės santykiai apima daug platesnę sritį nei Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pasirašyti susitarimai ir kad plėtodamos pramonės politikos išorės aspektą ES ir valstybės narės turėtų susitarti dėl bendrų pozicijų, siekdamos užtikrinti pasaulio mastu vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad išorės santykiai apima daug platesnę sritį nei Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pasirašyti susitarimai ir kad plėtodamos pramonės politikos išorės aspektą ES ir valstybės narės turėtų susitarti dėl bendrų pozicijų, siekdamos užtikrinti pasaulio mastu vienodas sąlygas;

| 68. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai savo 2013 m. vasario 7 d. bendrame komunikate „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (22) įsipareigojo vystyti bei puoselėti pramonės ir technologijų išteklius kibernetinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

68.

atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai savo 2013 m. vasario 7 d. bendrame komunikate „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (22) įsipareigojo vystyti bei puoselėti pramonės ir technologijų išteklius kibernetinio saugumo srityje;

| 69. | pabrėžia, kad būtina didinti Europos įmonių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje; pažymi ES prekybos strategijos svarbą; atsižvelgdamas į padidėjusią ES prekybos partnerių konkurenciją, ragina Komisiją pertvarkyti jos prekybos politiką, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos prekybos ir konkurencijos politika tarnautų Europos pramonės politikos tikslams ir kad ji nekeltų pavojaus Europos įmonių inovaciniam ir konkurenciniam potencialui; prašo Komisijos, taip pat Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, parengti MVĮ tarnybų steigimo ES misijose strategiją; pažymi, kad šios MVĮ tarnybos turėtų atsižvelgti į prekybos rūmų darbą ir turėtų įtraukti iš Europos verslo centrų gautas žinias; prašo Komisijos ir valstybių narių stiprinti savo bendradarbiavimą siekiant padėti Europos įmonėms išorės rinkose; ragina jas teikti pirmenybę MVĮ paramos priemonei ir centralizuotai teikti informaciją MVĮ steigiant vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus visoje ES; ragina Komisiją taip pat įtraukti patobulintą konkurencingumo patikrinimo testą vertinant prekybos susitarimų poveikį ir bendrą jų poveikį; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad būtina didinti Europos įmonių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje; pažymi ES prekybos strategijos svarbą; atsižvelgdamas į padidėjusią ES prekybos partnerių konkurenciją, ragina Komisiją pertvarkyti jos prekybos politiką, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos prekybos ir konkurencijos politika tarnautų Europos pramonės politikos tikslams ir kad ji nekeltų pavojaus Europos įmonių inovaciniam ir konkurenciniam potencialui; prašo Komisijos, taip pat Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, parengti MVĮ tarnybų steigimo ES misijose strategiją; pažymi, kad šios MVĮ tarnybos turėtų atsižvelgti į prekybos rūmų darbą ir turėtų įtraukti iš Europos verslo centrų gautas žinias; prašo Komisijos ir valstybių narių stiprinti savo bendradarbiavimą siekiant padėti Europos įmonėms išorės rinkose; ragina jas teikti pirmenybę MVĮ paramos priemonei ir centralizuotai teikti informaciją MVĮ steigiant vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus visoje ES; ragina Komisiją taip pat įtraukti patobulintą konkurencingumo patikrinimo testą vertinant prekybos susitarimų poveikį ir bendrą jų poveikį;

| 70. | pažymi, kad dėl ES pramonę slegiančių aplinkos mokesčių pramonininkai vis dažniau bando investuoti ne Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad dėl ES pramonę slegiančių aplinkos mokesčių pramonininkai vis dažniau bando investuoti ne Europos Sąjungoje;

| 71. | pabrėžia aplinkos apsaugos ir socialinių standartų svarbą dvišaliuose prekybos susitarimuose ir daugiašaliuose prekybos santykiuose, kad būtų sukurta sąžininga ir teisinga prekyba ir vienodos sąlygos pasauliniu lygmeniu; ragina Komisiją pasirašant naujus prekybos susitarimus arba persvarstant dabartinius prekybos susitarimus užtikrinti, kad ES ir ne ES įsisteigusiems veiklos vykdytojams būtų taikomos vienodos veiklos sąlygos; pabrėžia, kad ES turėtų imtis realių veiksmų siekiant spręsti konkrečių iškraipymų, dėl kurių daroma žala ES pramonės interesams, klausimą ir kad palaipsniui turėtų būti laikomasi abipusiškų prekybos santykių principo, ypač kalbant apie prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų, ir patobulinti reagavimą į pokyčius, nes tai galėtų padėti atveriant rinkas; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia aplinkos apsaugos ir socialinių standartų svarbą dvišaliuose prekybos susitarimuose ir daugiašaliuose prekybos santykiuose, kad būtų sukurta sąžininga ir teisinga prekyba ir vienodos sąlygos pasauliniu lygmeniu; ragina Komisiją pasirašant naujus prekybos susitarimus arba persvarstant dabartinius prekybos susitarimus užtikrinti, kad ES ir ne ES įsisteigusiems veiklos vykdytojams būtų taikomos vienodos veiklos sąlygos; pabrėžia, kad ES turėtų imtis realių veiksmų siekiant spręsti konkrečių iškraipymų, dėl kurių daroma žala ES pramonės interesams, klausimą ir kad palaipsniui turėtų būti laikomasi abipusiškų prekybos santykių principo, ypač kalbant apie prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų, ir patobulinti reagavimą į pokyčius, nes tai galėtų padėti atveriant rinkas;

| 72. | primena Komisijai, kad žemas atlyginimų lygis ir netinkama aplinkos apsauga vis dar yra labai svarbūs tarptautinės konkurencijos veiksniai ir kad svarbu toliau didinti šiuos standartus, kad ES galėtų tikrai vykdyti reindustrializaciją; todėl ragina Komisiją derėtis dėl privalomų įsipareigojimų darbuotojų teisių ir aplinkos apsaugos srityse sudarant laisvosios prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

72.

primena Komisijai, kad žemas atlyginimų lygis ir netinkama aplinkos apsauga vis dar yra labai svarbūs tarptautinės konkurencijos veiksniai ir kad svarbu toliau didinti šiuos standartus, kad ES galėtų tikrai vykdyti reindustrializaciją; todėl ragina Komisiją derėtis dėl privalomų įsipareigojimų darbuotojų teisių ir aplinkos apsaugos srityse sudarant laisvosios prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| 73. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl ES prekybos apsaugos priemonių, kurios yra esminiai pramonės politikos elementai, modernizavimo; tikisi, kad vykdant modernizavimą gali būti pagerintas priemonių veiksmingumas; šiuo tikslu prašo Komisijos nei de jure nei de facto nesilpninti šių priemonių poveikio, bet, priešingai, jas stiprinti siekiant veiksmingiau ir kuo sparčiau užtikrinti visų dydžių Europos įmonių apsaugą nuo neteisėtos arba nesąžiningos komercinės praktikos; |
| --- | --- |

73.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl ES prekybos apsaugos priemonių, kurios yra esminiai pramonės politikos elementai, modernizavimo; tikisi, kad vykdant modernizavimą gali būti pagerintas priemonių veiksmingumas; šiuo tikslu prašo Komisijos nei de jure nei de facto nesilpninti šių priemonių poveikio, bet, priešingai, jas stiprinti siekiant veiksmingiau ir kuo sparčiau užtikrinti visų dydžių Europos įmonių apsaugą nuo neteisėtos arba nesąžiningos komercinės praktikos;

| 74. | primena, kad kiekvieną kartą, kai to reikalauja aplinkybės, reikia naudoti prekybos apsaugos priemones prieš šalis, kurios nesilaiko tarptautinių prekybos taisyklių arba laisvosios prekybos susitarimų su Sąjunga; prašo suteikti MVĮ lengvesnę, greitesnę ir pigesnę prieigą prie antidempingo procedūrų, kad jos galėtų geriau apsisaugoti nuo nesąžiningos praktikos; |
| --- | --- |

74.

primena, kad kiekvieną kartą, kai to reikalauja aplinkybės, reikia naudoti prekybos apsaugos priemones prieš šalis, kurios nesilaiko tarptautinių prekybos taisyklių arba laisvosios prekybos susitarimų su Sąjunga; prašo suteikti MVĮ lengvesnę, greitesnę ir pigesnę prieigą prie antidempingo procedūrų, kad jos galėtų geriau apsisaugoti nuo nesąžiningos praktikos;

| 75. | pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą Europos įmonių konkurencingumui pasaulio rinkose ir tai, kad Europos įmonėms būtina geriau prognozuoti trečiųjų šalių rinkų poreikius siekiant patenkinti tarptautinę paklausą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą Europos įmonių konkurencingumui pasaulio rinkose ir tai, kad Europos įmonėms būtina geriau prognozuoti trečiųjų šalių rinkų poreikius siekiant patenkinti tarptautinę paklausą;

| 76. | mano, kad siekdama atgaivinti savo pramonės politiką, ES turi būtinai apsirūpinti priemonėmis, kurios padėtų:






  — | vykdyti aktyvesnę antidempingo politiką ir imtis reikiamų veiksmų reaguojant, be kita ko, į nesąžiningas eksporto subsidijas, teikiamas kai kuriose trečiosiose šalyse; |
| --- | --- | --- |

76.

mano, kad siekdama atgaivinti savo pramonės politiką, ES turi būtinai apsirūpinti priemonėmis, kurios padėtų:

—

vykdyti aktyvesnę antidempingo politiką ir imtis reikiamų veiksmų reaguojant, be kita ko, į nesąžiningas eksporto subsidijas, teikiamas kai kuriose trečiosiose šalyse;

| — | įgyvendinti realią valiutų kurso politiką, kuri gintų ES komercinius interesus; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti realią valiutų kurso politiką, kuri gintų ES komercinius interesus;

| — | užtikrinti, kad būtų paisoma sąžiningos prekybos principo, pagrįsto abipusiu socialinių, aplinkos ir kultūrinių normų bei su pagarba žmogaus teisėms susijusių standartų laikymusi tarptautinės prekybos srityje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų paisoma sąžiningos prekybos principo, pagrįsto abipusiu socialinių, aplinkos ir kultūrinių normų bei su pagarba žmogaus teisėms susijusių standartų laikymusi tarptautinės prekybos srityje;

| 77. | atsižvelgdamas į prekybos susitarimus, ragina Komisiją smarkiai pagerinti savo prekybos susitarimų vertinimus, visų pirma atliekamus poveikio tyrimus, atsižvelgiant į pramonės sektoriaus konkurencingumo sąvoką ir atliekant ex-post vertinimus bei visų sudarytų arba nagrinėjamų susitarimų bendro poveikio analizę; pabrėžia Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo svarbą siekiant Europos reindustrializacijos, augimo ir užimtumo tikslų, šis susitarimas turi potencialą supaprastinti Europos pramoninių prekių eksportą ir padidinti jo apimtis, padidinti pramonės konkurencingumą tobulinant tarptautinius gamybos standartus ir sumažinti žaliavų ir perdirbtų medžiagų importo kainas gamybos įmonėms; mano, kad į Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kaip ir į kitus prekybos susitarimus reikėtų įtraukti skyrių apie tuos energetikos klausimus, kurie galėtų daryti poveikį vidaus rinkai; ragina Komisiją aktyviai siekti šių tikslų panaikinant muitus, sudarant geresnes sąlygas patekti į paslaugų ir investicijų rinkas, stiprinant bendradarbiavimą reguliavimo klausimais, užtikrinant geresnes viešųjų pirkimų taisykles, saugant intelektinę nuosavybę, įgyvendinant konkurencijos politiką ir energijos bei žaliavų atžvilgiu; pabrėžia, kad reikia supaprastinti reglamentus, taip pat sumažinti reguliavimo ir administracinę naštą, kaip to siekiama transatlantinės prekybos ir investicijų partneryste, kurią reikia įgyvendinti skiriant didelį dėmesį ir apsaugant aukštus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus ir darbuotojų teises; pabrėžia, kad galimas Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės sudarymas sukurs plačios ekonominės erdvės, kuri savo ruožtu sutvirtintų ES ryšius ir taptų TUI didinimo priemone ES, perspektyvą; |
| --- | --- |

77.

atsižvelgdamas į prekybos susitarimus, ragina Komisiją smarkiai pagerinti savo prekybos susitarimų vertinimus, visų pirma atliekamus poveikio tyrimus, atsižvelgiant į pramonės sektoriaus konkurencingumo sąvoką ir atliekant ex-post vertinimus bei visų sudarytų arba nagrinėjamų susitarimų bendro poveikio analizę; pabrėžia Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo svarbą siekiant Europos reindustrializacijos, augimo ir užimtumo tikslų, šis susitarimas turi potencialą supaprastinti Europos pramoninių prekių eksportą ir padidinti jo apimtis, padidinti pramonės konkurencingumą tobulinant tarptautinius gamybos standartus ir sumažinti žaliavų ir perdirbtų medžiagų importo kainas gamybos įmonėms; mano, kad į Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kaip ir į kitus prekybos susitarimus reikėtų įtraukti skyrių apie tuos energetikos klausimus, kurie galėtų daryti poveikį vidaus rinkai; ragina Komisiją aktyviai siekti šių tikslų panaikinant muitus, sudarant geresnes sąlygas patekti į paslaugų ir investicijų rinkas, stiprinant bendradarbiavimą reguliavimo klausimais, užtikrinant geresnes viešųjų pirkimų taisykles, saugant intelektinę nuosavybę, įgyvendinant konkurencijos politiką ir energijos bei žaliavų atžvilgiu; pabrėžia, kad reikia supaprastinti reglamentus, taip pat sumažinti reguliavimo ir administracinę naštą, kaip to siekiama transatlantinės prekybos ir investicijų partneryste, kurią reikia įgyvendinti skiriant didelį dėmesį ir apsaugant aukštus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus ir darbuotojų teises; pabrėžia, kad galimas Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės sudarymas sukurs plačios ekonominės erdvės, kuri savo ruožtu sutvirtintų ES ryšius ir taptų TUI didinimo priemone ES, perspektyvą;

| 78. | ragina Komisiją išnagrinėti JAV praktiką, pagal kurią profesinėms sąjungoms leidžiama teikti prekybos skundus, kadangi prekybos iškraipymai gali daryti neigiamą poveikį pramonei, o taip pat darbuotojams, ir pasiūlyti panašias priemones ES; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją išnagrinėti JAV praktiką, pagal kurią profesinėms sąjungoms leidžiama teikti prekybos skundus, kadangi prekybos iškraipymai gali daryti neigiamą poveikį pramonei, o taip pat darbuotojams, ir pasiūlyti panašias priemones ES;

| 79. | pabrėžia, kad turi būti stiprinama Europos pramonės vertės grandinė ateityje sudarant prekybos sutartis, investicijų susitarimus ir susitarimus dėl intelektinės nuosavybės ir šiuo požiūriu jau suteikiant įgaliojimus turi būti integruojama atitinkama strateginė kryptis; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad turi būti stiprinama Europos pramonės vertės grandinė ateityje sudarant prekybos sutartis, investicijų susitarimus ir susitarimus dėl intelektinės nuosavybės ir šiuo požiūriu jau suteikiant įgaliojimus turi būti integruojama atitinkama strateginė kryptis;

| 80. | ragina Komisiją sukurti Europos eksporto standartizavimo diplomatiją apimančią strategiją efektyviai išteklius naudojančioms ir efektyviai energiją vartojančioms technologijoms ir atitinkamoms paslaugoms, kad būtų užtikrinta, kad Europos standartai būtų skatinami pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją sukurti Europos eksporto standartizavimo diplomatiją apimančią strategiją efektyviai išteklius naudojančioms ir efektyviai energiją vartojančioms technologijoms ir atitinkamoms paslaugoms, kad būtų užtikrinta, kad Europos standartai būtų skatinami pasauliniu lygmeniu;

| 81. | nurodo, kad standartai ir techninis reglamentavimas atlieka esminį vaidmenį siekiant užtikrinti ES pirmavimą novatoriškuose sektoriuose, įskaitant ekologiškas technologijas; todėl ragina Komisiją suteikti daugiau pajėgumų ES sukurti standartus ir tarptautines technines normas inovaciniuose sektoriuose; taip pat ragina Komisiją gerinti bendradarbiavimą su svarbiausiomis trečiosiomis šalimis, būtent su besivystančiomis šalimis, siekiant sukurti bendrus standartus ir technines normas; |
| --- | --- |

81.

nurodo, kad standartai ir techninis reglamentavimas atlieka esminį vaidmenį siekiant užtikrinti ES pirmavimą novatoriškuose sektoriuose, įskaitant ekologiškas technologijas; todėl ragina Komisiją suteikti daugiau pajėgumų ES sukurti standartus ir tarptautines technines normas inovaciniuose sektoriuose; taip pat ragina Komisiją gerinti bendradarbiavimą su svarbiausiomis trečiosiomis šalimis, būtent su besivystančiomis šalimis, siekiant sukurti bendrus standartus ir technines normas;

Pramonės atkūrimo finansavimas

| 82. | pripažįsta, kad bankai yra apriboję skolinimą, ir pripažįsta neigiamą tokių apribojimų poveikį, ypač MVĮ; apgailestauja, kad tokiu būdu stabdomos ir ES taikomos priemonės, ir mano, kad Komisija turėtų paprašyti už šių priemonių administravimą atsakingų finansų tarpininkų pateikti metines ataskaitas; palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą dėl ilgalaikio finansavimo; pabrėžia, kad reikia stiprinti ES bankų sektoriaus tvirtumą ir pasitikėjimą juo pasitelkiant susitarimą „Bazelis III“, bankų sąjungą ir ESM; pabrėžia, kad svarbu, kad mūsų tarptautiniai partneriai taip pat įgyvendintų susitarimo „Bazelis III“ taisykles; primena, kad investicijos į pramonę yra ilgalaikės; prašo Komisijos ir valstybių narių tobulinti teisinę ir finansinę sistemą, siekiant padaryti ją aiškesnę ir geriau prognozuojamą ir tokiu būdu paskatinti investuoti į pramonę; |
| --- | --- |

82.

pripažįsta, kad bankai yra apriboję skolinimą, ir pripažįsta neigiamą tokių apribojimų poveikį, ypač MVĮ; apgailestauja, kad tokiu būdu stabdomos ir ES taikomos priemonės, ir mano, kad Komisija turėtų paprašyti už šių priemonių administravimą atsakingų finansų tarpininkų pateikti metines ataskaitas; palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą dėl ilgalaikio finansavimo; pabrėžia, kad reikia stiprinti ES bankų sektoriaus tvirtumą ir pasitikėjimą juo pasitelkiant susitarimą „Bazelis III“, bankų sąjungą ir ESM; pabrėžia, kad svarbu, kad mūsų tarptautiniai partneriai taip pat įgyvendintų susitarimo „Bazelis III“ taisykles; primena, kad investicijos į pramonę yra ilgalaikės; prašo Komisijos ir valstybių narių tobulinti teisinę ir finansinę sistemą, siekiant padaryti ją aiškesnę ir geriau prognozuojamą ir tokiu būdu paskatinti investuoti į pramonę;

| 83. | mano, kad reikia ištirti naujas alternatyvaus ir kūrybinio finansavimo galimybes, ypač atsižvelgiant į privatųjį ir nuosavo kapitalo finansavimą; pažymi, kad finansinio raštingumo skatinimas taip pat atlieka svarbų vaidmenį šiuo atžvilgiu, ir kad finansinis raštingumas turėtų būti įtrauktas į mokyklos mokymo programą; |
| --- | --- |

83.

mano, kad reikia ištirti naujas alternatyvaus ir kūrybinio finansavimo galimybes, ypač atsižvelgiant į privatųjį ir nuosavo kapitalo finansavimą; pažymi, kad finansinio raštingumo skatinimas taip pat atlieka svarbų vaidmenį šiuo atžvilgiu, ir kad finansinis raštingumas turėtų būti įtrauktas į mokyklos mokymo programą;

| 84. | pabrėžia neseniai pradėjusioms veikti įmonėms bei MVĮ skirtų finansavimo priemonių, suteikiančių verslininkams lėšų pateikti naujoviškas idėjas į rinką, svarbą; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia neseniai pradėjusioms veikti įmonėms bei MVĮ skirtų finansavimo priemonių, suteikiančių verslininkams lėšų pateikti naujoviškas idėjas į rinką, svarbą;

| 85. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą su EIB sukurti bendras finansines priemones ir atkreipia dėmesį į tai, kad 2013 m. birželio mėn. šią iniciatyvą patvirtino Europos Vadovų Taryba; palankiai vertina tai, kad Komisija ir EIB ketina iki 2013 m. spalio mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo jai pateikti bendrą iniciatyvos taikymo ataskaitą su nurodytais kiekybiniais tikslais, priemonėmis ir tvarkaraščiu; |
| --- | --- |

85.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą su EIB sukurti bendras finansines priemones ir atkreipia dėmesį į tai, kad 2013 m. birželio mėn. šią iniciatyvą patvirtino Europos Vadovų Taryba; palankiai vertina tai, kad Komisija ir EIB ketina iki 2013 m. spalio mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo jai pateikti bendrą iniciatyvos taikymo ataskaitą su nurodytais kiekybiniais tikslais, priemonėmis ir tvarkaraščiu;

| 86. | ragina Tarybą pasikonsultavus su Komisija ir EIB nedelsiant nurodyti tokių priemonių rengimo kriterijus, kad būtų pasiektas didelis sverto poveikis; pabrėžia, kad šias priemones reikėtų pradėti taikyti iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

86.

ragina Tarybą pasikonsultavus su Komisija ir EIB nedelsiant nurodyti tokių priemonių rengimo kriterijus, kad būtų pasiektas didelis sverto poveikis; pabrėžia, kad šias priemones reikėtų pradėti taikyti iki 2013 m. pabaigos;

| 87. | palankiai vertina EIB kapitalo didinimą ir jo neseniai paskelbtas skolinimo gaires, susijusias su nauja išleidimo norma – 550 g anglies dioksido (CO2) kilovatvalandei; mano, kad EIB galėtų padėti mažinti problemas, susijusias su ES finansų rinkų susiskaidymu; ragina EIB toliau investuoti į naujų kredito modelių, pritaikytų prie pramonės poreikių, plėtojimą; ragina EIB įgyvendinti savo planą 2013–2015 m. laikotarpiu daugiau kaip 50 proc. padidinti paskolų teikimą ES; |
| --- | --- |

87.

palankiai vertina EIB kapitalo didinimą ir jo neseniai paskelbtas skolinimo gaires, susijusias su nauja išleidimo norma – 550 g anglies dioksido (CO2) kilovatvalandei; mano, kad EIB galėtų padėti mažinti problemas, susijusias su ES finansų rinkų susiskaidymu; ragina EIB toliau investuoti į naujų kredito modelių, pritaikytų prie pramonės poreikių, plėtojimą; ragina EIB įgyvendinti savo planą 2013–2015 m. laikotarpiu daugiau kaip 50 proc. padidinti paskolų teikimą ES;

| 88. | pažymi, kad dėl subsidiarumo mokesčių politika, taip pat paskolų ir pašalpų sistemos visoje Europoje labai skiriasi; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad dėl subsidiarumo mokesčių politika, taip pat paskolų ir pašalpų sistemos visoje Europoje labai skiriasi;

| 89. | ragina Komisiją ištirti, kaip turtu užtikrintų vertybinių popierių rinką, taip pat alternatyvius bankų tarpininkavimo būdus, kai taikoma tinkama rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra, būtų galima panaudoti MVĮ finansavimui palengvinti; pažymi galimą verslo vystymo ir infrastruktūros bankų vaidmenį investuojant į bankų leidžiamas struktūrines padengtas obligacijas, suderinant tokias investicijas su didesniais MVĮ skolinimo tikslais; palankiai vertina privačiojo ir privačiojo sektoriaus skolinimo partnerystes, kuriose draudimo įmonė ir bankas derina trumpalaikes ir ilgalaikes paskolas; |
| --- | --- |

89.

ragina Komisiją ištirti, kaip turtu užtikrintų vertybinių popierių rinką, taip pat alternatyvius bankų tarpininkavimo būdus, kai taikoma tinkama rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra, būtų galima panaudoti MVĮ finansavimui palengvinti; pažymi galimą verslo vystymo ir infrastruktūros bankų vaidmenį investuojant į bankų leidžiamas struktūrines padengtas obligacijas, suderinant tokias investicijas su didesniais MVĮ skolinimo tikslais; palankiai vertina privačiojo ir privačiojo sektoriaus skolinimo partnerystes, kuriose draudimo įmonė ir bankas derina trumpalaikes ir ilgalaikes paskolas;

| 90. | mano, kad svarbu skatinti naujus novatoriškus MVĮ, turinčių dideles plėtros galimybes, finansavimo modelius; atkreipia dėmesį į klestinčias visuomenės finansavimo iniciatyvas ir elektronines paskolų platformas Europoje ir į finansinę ir nefinansinę tokio finansavimo naudą MVĮ ir verslininkams, pvz., naujai įsteigtų įmonių finansavimą, produktų patvirtinimą, klientų atsiliepimus ir stabilią ir įsipareigotą akcijų valdymo struktūrą; ragina Komisiją paskelbti komunikatą dėl visuomenės finansavimo; ragina Komisiją sukurti tvirtą visuomenės finansavimo reglamentavimo sistemą iki 1 mln. EUR projektui, kurioje taip pat būtų sprendžiami investuotojų apsaugos klausimai; ragina Komisiją apsvarstyti tam tikro riboto finansavimo prieinamumą visuomenės finansavimo tarnyboms, kaip tai jau buvo padaryta kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

90.

mano, kad svarbu skatinti naujus novatoriškus MVĮ, turinčių dideles plėtros galimybes, finansavimo modelius; atkreipia dėmesį į klestinčias visuomenės finansavimo iniciatyvas ir elektronines paskolų platformas Europoje ir į finansinę ir nefinansinę tokio finansavimo naudą MVĮ ir verslininkams, pvz., naujai įsteigtų įmonių finansavimą, produktų patvirtinimą, klientų atsiliepimus ir stabilią ir įsipareigotą akcijų valdymo struktūrą; ragina Komisiją paskelbti komunikatą dėl visuomenės finansavimo; ragina Komisiją sukurti tvirtą visuomenės finansavimo reglamentavimo sistemą iki 1 mln. EUR projektui, kurioje taip pat būtų sprendžiami investuotojų apsaugos klausimai; ragina Komisiją apsvarstyti tam tikro riboto finansavimo prieinamumą visuomenės finansavimo tarnyboms, kaip tai jau buvo padaryta kai kuriose valstybėse narėse;

| 91. | ragina Komisiją remti MVĮ skirtą vietos obligacijų rinkų sukūrimą, kad būtų teikiamas tinkamas ilgalaikis finansavimas, ypač regionuose, kuriuose galimybės gauti kreditą yra suvaržytos; mano, kad vietos obligacijų rinkos, pvz., Štutgarto birža galėtų tapti potencialiu pavyzdžiu; |
| --- | --- |

91.

ragina Komisiją remti MVĮ skirtą vietos obligacijų rinkų sukūrimą, kad būtų teikiamas tinkamas ilgalaikis finansavimas, ypač regionuose, kuriuose galimybės gauti kreditą yra suvaržytos; mano, kad vietos obligacijų rinkos, pvz., Štutgarto birža galėtų tapti potencialiu pavyzdžiu;

| 92. | ragina Komisiją remti MVĮ skirtų nacionalinių investicijų bankų kūrimą ir leisti esamiems bankams plėsti savo operacijas kitose valstybėse narėse ir dalyvauti finansuojant projektus už jų valstybės teritorijos ribų, nustatant kryptis, kurios padėtų įveikti plačiai paplitusią kreditų krizę; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją remti MVĮ skirtų nacionalinių investicijų bankų kūrimą ir leisti esamiems bankams plėsti savo operacijas kitose valstybėse narėse ir dalyvauti finansuojant projektus už jų valstybės teritorijos ribų, nustatant kryptis, kurios padėtų įveikti plačiai paplitusią kreditų krizę;

| 93. | mano, kad vėluojantys mokėjimai yra pramonės įmonių, ypač MVĮ, nestabilumo bei konkurencingumo praradimo priežastis; giria tas valstybes nares, kurios visapusiškai įgyvendino pavėluotų mokėjimų direktyvą, ir ragina visapusiškai ją įgyvendinti visoje ES; mano, kad ES finansinė pagalba ir priemonės nepakankamai žinomos ekonomikos subjektams ir konkrečiai MVĮ; reikalauja visoje Sąjungoje steigti vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus siekiant centralizuotai teikti MVĮ skirtą informaciją apie ES finansavimo galimybes; pabrėžia, kad svarbu kurti ne pelno siekiančių verslininkų tarpininkų asociacijų tinklus siekiant steigti MVĮ bei teikti joms pagalbą, ekspertų konsultacijas ir paskolas MVĮ, kad būtų ugdomas verslumas; |
| --- | --- |

93.

mano, kad vėluojantys mokėjimai yra pramonės įmonių, ypač MVĮ, nestabilumo bei konkurencingumo praradimo priežastis; giria tas valstybes nares, kurios visapusiškai įgyvendino pavėluotų mokėjimų direktyvą, ir ragina visapusiškai ją įgyvendinti visoje ES; mano, kad ES finansinė pagalba ir priemonės nepakankamai žinomos ekonomikos subjektams ir konkrečiai MVĮ; reikalauja visoje Sąjungoje steigti vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus siekiant centralizuotai teikti MVĮ skirtą informaciją apie ES finansavimo galimybes; pabrėžia, kad svarbu kurti ne pelno siekiančių verslininkų tarpininkų asociacijų tinklus siekiant steigti MVĮ bei teikti joms pagalbą, ekspertų konsultacijas ir paskolas MVĮ, kad būtų ugdomas verslumas;

| 94. | mano, kad nesąžininga mokesčių konkurencija tarp valstybių narių netinkama kuriant tvirtą Europos IN sistemą; |
| --- | --- |

94.

mano, kad nesąžininga mokesčių konkurencija tarp valstybių narių netinkama kuriant tvirtą Europos IN sistemą;

| 95. | pritaria tam, kad būtų labiau koordinuojamas įmonių apmokestinimas ES, t. y. nustatyta vienoda mokesčio bazė. |
| --- | --- |

95.

pritaria tam, kad būtų labiau koordinuojamas įmonių apmokestinimas ES, t. y. nustatyta vienoda mokesčio bazė.

| 96. | prašo Komisijos atlikti visuotinį Europos Sąjungos teritorijoje vykdomos pramonės veiklos konkurencingumo parametrų, išskyrus kainas (pristatymo terminų, patentų, gaminių kokybės, klientų aptarnavimo, transporto, energetikos bei skaitmeninio turinio tinklų ir pan.), tyrimą, reguliariai lyginant jas su kitų pasaulio regionų parametrais; prašo, kad Komisija nuolat analizuotų ES makroekonominį konkurencingumą, būtent susijusį su transporto, energetikos ir IT infrastruktūros tinklais, atliktų ilgalaikio naujos arba atnaujintinos infrastruktūros, reikalingos, kad ES liktų konkurencinga, finansavimo tyrimus; |
| --- | --- |

96.

prašo Komisijos atlikti visuotinį Europos Sąjungos teritorijoje vykdomos pramonės veiklos konkurencingumo parametrų, išskyrus kainas (pristatymo terminų, patentų, gaminių kokybės, klientų aptarnavimo, transporto, energetikos bei skaitmeninio turinio tinklų ir pan.), tyrimą, reguliariai lyginant jas su kitų pasaulio regionų parametrais; prašo, kad Komisija nuolat analizuotų ES makroekonominį konkurencingumą, būtent susijusį su transporto, energetikos ir IT infrastruktūros tinklais, atliktų ilgalaikio naujos arba atnaujintinos infrastruktūros, reikalingos, kad ES liktų konkurencinga, finansavimo tyrimus;

| 97. | pabrėžia rizikos kapitalo ir neformalių investuotojų (vad. verslo angelų) tinklų svarbą, pirmiausia moterims; ragina skubiai įgyvendinti verslininkių interneto portalą; palankiai vertina ES paramą neformalių investuotojų ir inkubatorių tinklams kurti; ypač pritaria programų „Horizontas 2020“ ir COSME nuosavo kapitalo priemonei, skirtai rizikos kapitalo teikimo kiekiui ir kokybei didinti; mano, kad Europos investicijų fondas turi atlikti svarbų vaidmenį kuriant rizikos kapitalo rinkas, ypač diegiant naujas technologijas; mano, kad reikėtų pašalinti akcinio ir skolinto kapitalo atskyrimą mokesčių tikslais; |
| --- | --- |

97.

pabrėžia rizikos kapitalo ir neformalių investuotojų (vad. verslo angelų) tinklų svarbą, pirmiausia moterims; ragina skubiai įgyvendinti verslininkių interneto portalą; palankiai vertina ES paramą neformalių investuotojų ir inkubatorių tinklams kurti; ypač pritaria programų „Horizontas 2020“ ir COSME nuosavo kapitalo priemonei, skirtai rizikos kapitalo teikimo kiekiui ir kokybei didinti; mano, kad Europos investicijų fondas turi atlikti svarbų vaidmenį kuriant rizikos kapitalo rinkas, ypač diegiant naujas technologijas; mano, kad reikėtų pašalinti akcinio ir skolinto kapitalo atskyrimą mokesčių tikslais;

| 98. | ragina Komisiją atlikti pirmaujančių įmonių (angl. leading competence units) daugiklio efektų tyrimą makroekonomikos gamybos, vertės kūrimo ir užimtumo tinklų atžvilgiu; mano, kad pirmaujančios įmonės nebūtinai pasižymi dydžiu, bet atitinka įvairius kriterijus, pvz., jos yra tarptautinės, joms priklauso tam tikra minimali vidaus ir pasaulio rinkos dalis, jos aktyviai dalyvauja MTTP ir bendradarbiauja su dideliu įmonių tinklu; mano, kad tokiu tyrimu pirmiausia būtų galima atkreipti dėmesį į pramonės įmonių ir MVĮ sąsają ir kartu panaikinti kai kuriuos stereotipus perdirbamosios pramonės atžvilgiu; |
| --- | --- |

98.

ragina Komisiją atlikti pirmaujančių įmonių (angl. leading competence units) daugiklio efektų tyrimą makroekonomikos gamybos, vertės kūrimo ir užimtumo tinklų atžvilgiu; mano, kad pirmaujančios įmonės nebūtinai pasižymi dydžiu, bet atitinka įvairius kriterijus, pvz., jos yra tarptautinės, joms priklauso tam tikra minimali vidaus ir pasaulio rinkos dalis, jos aktyviai dalyvauja MTTP ir bendradarbiauja su dideliu įmonių tinklu; mano, kad tokiu tyrimu pirmiausia būtų galima atkreipti dėmesį į pramonės įmonių ir MVĮ sąsają ir kartu panaikinti kai kuriuos stereotipus perdirbamosios pramonės atžvilgiu;

Pramonės atkūrimui reikalingi įgūdžiai ir darbo jėga

| 99. | mano, kad nuo krizės pradžios buvo „restruktūrizuota“ apie 5 500 ES pramonės įmonių ir panaikinta apie 2,7 mln. darbo vietų; |
| --- | --- |

99.

mano, kad nuo krizės pradžios buvo „restruktūrizuota“ apie 5 500 ES pramonės įmonių ir panaikinta apie 2,7 mln. darbo vietų;

| 100. | pabrėžia, kad strategija RISE – tai stabilaus užimtumo turint gerus darbus ir gaunant deramą darbo užmokestį galimybė; pabrėžia būtiną partnerystę su suinteresuotaisiais subjektais, ypač socialiniais partneriais, rūmais ir jaunimo organizacijomis, jaunimo integravimo į darbo jėgą srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti socialinį dialogą tiek pramonės šakose, tiek įmonėse; mano, kad socialinių partnerių dalyvavimas bet kokioje teisėkūros procedūroje anksčiausiame galimame etape būtų labai naudingas; taip pat ragina Komisiją, atsižvelgiant į nacionalinių sistemų įvairovę, remti socialinių partnerių vaidmenį savo lygmeniu; ragina socialinius partnerius, kur tik įmanoma, dalyvauti dialoge ES lygmeniu; |
| --- | --- |

100.

pabrėžia, kad strategija RISE – tai stabilaus užimtumo turint gerus darbus ir gaunant deramą darbo užmokestį galimybė; pabrėžia būtiną partnerystę su suinteresuotaisiais subjektais, ypač socialiniais partneriais, rūmais ir jaunimo organizacijomis, jaunimo integravimo į darbo jėgą srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti socialinį dialogą tiek pramonės šakose, tiek įmonėse; mano, kad socialinių partnerių dalyvavimas bet kokioje teisėkūros procedūroje anksčiausiame galimame etape būtų labai naudingas; taip pat ragina Komisiją, atsižvelgiant į nacionalinių sistemų įvairovę, remti socialinių partnerių vaidmenį savo lygmeniu; ragina socialinius partnerius, kur tik įmanoma, dalyvauti dialoge ES lygmeniu;

| 101. | pažymi, kad strategijai RISE reikės užtikrinti daugiau ir geresnių galimybių gauti mokymąsi, mokymąsi visą gyvenimą, ateičiai pritaikytą profesinį mokymą ir universitetinį išsilavinimą, reikės didelio dėmesio mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) sritims, ypač šių dalykų besimokančioms moterims, ir paramos verslumui; pritaria šių temų įtraukimui į mokyklų programas; remia praktinio mokymo ir pameistrystės schemų bei atitinkamo socialinės apsaugos tinklo plėtrą kartu su antros galimybės mokytis politika; todėl mano, kad svarbų vaidmenį turėtų atlikti ES programos ir priemonės, pvz., programa „Horizontas 2020“ ir Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT); |
| --- | --- |

101.

pažymi, kad strategijai RISE reikės užtikrinti daugiau ir geresnių galimybių gauti mokymąsi, mokymąsi visą gyvenimą, ateičiai pritaikytą profesinį mokymą ir universitetinį išsilavinimą, reikės didelio dėmesio mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) sritims, ypač šių dalykų besimokančioms moterims, ir paramos verslumui; pritaria šių temų įtraukimui į mokyklų programas; remia praktinio mokymo ir pameistrystės schemų bei atitinkamo socialinės apsaugos tinklo plėtrą kartu su antros galimybės mokytis politika; todėl mano, kad svarbų vaidmenį turėtų atlikti ES programos ir priemonės, pvz., programa „Horizontas 2020“ ir Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT);

| 102. | mano, kad remti kvalifikuotą darbo jėgą labai naudinga Europai ir kad tokia parama – didelė varomoji jėga siekiant daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; ragina ypatingą dėmesį skirti švietimo rėmimui, siekiant įsteigti mokslinių tyrimų centrus, kurie būtų viso pasaulio akademiniai lyderiai; |
| --- | --- |

102.

mano, kad remti kvalifikuotą darbo jėgą labai naudinga Europai ir kad tokia parama – didelė varomoji jėga siekiant daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; ragina ypatingą dėmesį skirti švietimo rėmimui, siekiant įsteigti mokslinių tyrimų centrus, kurie būtų viso pasaulio akademiniai lyderiai;

| 103. | mano, kad naujovės darbo vietoje, kompetencijų plėtojimas, kūrybingai ir savarankiškai dirbantys darbuotojai bei komandinis darbas yra svarbūs privalumai įmonių veiklos efektyvumui kiek socialiniu, tiek ir ekonominiu požiūriu; pabrėžia, kad reikia plėsti darbo vietų demokratizaciją, įskaitant aktyvų personalo atstovų ir profsąjungų dalyvavimą; ragina valstybes nares arba atsakingas regionines įstaigas sukurti tęstinio mokymo sistemą, tai galėtų būti darbuotojų asmeninė teisė į mokymus ar kitokios galimybės, užtikrinančios, kad darbuotojai savo įgūdžiais aplenktų jų sektoriuje atsirandančią paklausą, prisitaikytų prie naujos rinkos arba praradę darbą galėtų būti perkelti į kitą pramonės sektorių; pažymi, kad darbdaviams ir darbuotojams tenka bendra atsakomybė dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi; pabrėžia, kad informavimas ir konsultavimas darbo vietoje yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyje; |
| --- | --- |

103.

mano, kad naujovės darbo vietoje, kompetencijų plėtojimas, kūrybingai ir savarankiškai dirbantys darbuotojai bei komandinis darbas yra svarbūs privalumai įmonių veiklos efektyvumui kiek socialiniu, tiek ir ekonominiu požiūriu; pabrėžia, kad reikia plėsti darbo vietų demokratizaciją, įskaitant aktyvų personalo atstovų ir profsąjungų dalyvavimą; ragina valstybes nares arba atsakingas regionines įstaigas sukurti tęstinio mokymo sistemą, tai galėtų būti darbuotojų asmeninė teisė į mokymus ar kitokios galimybės, užtikrinančios, kad darbuotojai savo įgūdžiais aplenktų jų sektoriuje atsirandančią paklausą, prisitaikytų prie naujos rinkos arba praradę darbą galėtų būti perkelti į kitą pramonės sektorių; pažymi, kad darbdaviams ir darbuotojams tenka bendra atsakomybė dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi; pabrėžia, kad informavimas ir konsultavimas darbo vietoje yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyje;

| 104. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad parengtų vidutinio ir ilgo laikotarpio prognozes dėl darbo rinkai reikalingų įgūdžių, būtent steigiant Europos pramonės įgūdžių tarybas; |
| --- | --- |

104.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad parengtų vidutinio ir ilgo laikotarpio prognozes dėl darbo rinkai reikalingų įgūdžių, būtent steigiant Europos pramonės įgūdžių tarybas;

| 105. | ragina valstybes nares spręsti nepakankamo skaitmeninio raštingumo problemą visuose švietimo lygmenyse ir per visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, nes IRT plėtra ilgainiui gali turėti didelės įtakos augančioms pramonės šakoms, susijusioms su tokiomis sritimis kaip energijos vartojimo efektyvumas, aplinkosaugos planavimas, saugos tikslai ir kitokios ryšių galimybės (pvz., veiksmingos ir pažangios transporto sistemos, žmonių sąveika, žmonių-įrenginių sąveika ir įrenginių sąveika grindžiamos ryšių sistemos); |
| --- | --- |

105.

ragina valstybes nares spręsti nepakankamo skaitmeninio raštingumo problemą visuose švietimo lygmenyse ir per visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, nes IRT plėtra ilgainiui gali turėti didelės įtakos augančioms pramonės šakoms, susijusioms su tokiomis sritimis kaip energijos vartojimo efektyvumas, aplinkosaugos planavimas, saugos tikslai ir kitokios ryšių galimybės (pvz., veiksmingos ir pažangios transporto sistemos, žmonių sąveika, žmonių-įrenginių sąveika ir įrenginių sąveika grindžiamos ryšių sistemos);

| 106. | pabrėžia, kad tvirtos inžinerijos ir informacinių technologijų žinios sustiprina užimtumo atsparumą; ragina valstybes nares, padedant Komisijai, apsvarstyti galimybę nustatyti nacionalinius tikslus siekiant padidinti MTIM studijuojančių studentų skaičių; mano, kad kurti nacionalines, regionines ir europines MTIM platformas siekiant keistis geriausia patirtimi tarp regionų, universitetų ir pramonės būtų naudinga nustatant MTIM tikslus; be to, mano, kad tuo atveju, jei būtų sukurtos Europos platformos, jos galėtų būti svarbios užtikrinant nacionalinių platformų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą Europos lygmeniu; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis pagrindiniai IRT įgūdžiai turėtų būti skatinami ir mokyklose bei profesinio mokymo programomis; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, kad tvirtos inžinerijos ir informacinių technologijų žinios sustiprina užimtumo atsparumą; ragina valstybes nares, padedant Komisijai, apsvarstyti galimybę nustatyti nacionalinius tikslus siekiant padidinti MTIM studijuojančių studentų skaičių; mano, kad kurti nacionalines, regionines ir europines MTIM platformas siekiant keistis geriausia patirtimi tarp regionų, universitetų ir pramonės būtų naudinga nustatant MTIM tikslus; be to, mano, kad tuo atveju, jei būtų sukurtos Europos platformos, jos galėtų būti svarbios užtikrinant nacionalinių platformų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą Europos lygmeniu; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis pagrindiniai IRT įgūdžiai turėtų būti skatinami ir mokyklose bei profesinio mokymo programomis;

| 107. | ragina Komisiją ir valstybės nares apsvarstyti JAV įsteigtą „nuo koledžo iki karjeros“ fondų modelį, skirtą pramonės įmonių ir universitetų partnerystei užmegzti, kad jaunimas būtų ruošiamas augančių pramonės šakų darbo vietoms; pažymi Jungtinėje Karalystėje svarstomus planus su pramonės partneriais kurti „universitetines technikos mokslų kolegijas“; |
| --- | --- |

107.

ragina Komisiją ir valstybės nares apsvarstyti JAV įsteigtą „nuo koledžo iki karjeros“ fondų modelį, skirtą pramonės įmonių ir universitetų partnerystei užmegzti, kad jaunimas būtų ruošiamas augančių pramonės šakų darbo vietoms; pažymi Jungtinėje Karalystėje svarstomus planus su pramonės partneriais kurti „universitetines technikos mokslų kolegijas“;

| 108. | pabrėžia, kad svarbu gerinti savanorišką jaunimo judumą, remiant programą „Erasmus visiems“ ir šalinant esamas kliūtis tarpvalstybinei gamybinei praktikai, stažuotėms ir profesinei praktikai, taip pat gerinant pensijų, darbo jėgos ir socialinės apsaugos teisių perkeliamumą visoje ES; pabrėžia, kad visų pirma programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“ reikėtų labiau išplėsti; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia, kad svarbu gerinti savanorišką jaunimo judumą, remiant programą „Erasmus visiems“ ir šalinant esamas kliūtis tarpvalstybinei gamybinei praktikai, stažuotėms ir profesinei praktikai, taip pat gerinant pensijų, darbo jėgos ir socialinės apsaugos teisių perkeliamumą visoje ES; pabrėžia, kad visų pirma programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“ reikėtų labiau išplėsti;

| 109. | siūlo sutelkti visas turimas finansines ir teisėkūros priemones siekiant gerinti ekonomikos perkėlimą ir ragina įsteigti informacijos centrus, kurie verslininkams suteiktų informacijos apie jų veiklos išlaikymo Europoje ar perkėlimo Europos viduje teikiamus privalumus, nes naudojantis trumpesnėmis tiekimo grandinėmis produktai tiekiami vietos lygmeniu, gali būti kuriamos vietos gamybos tradicijos ir didėja gamybos sektoriaus veiksmingumas ir kartu plėtojamos vietos užimtumo galimybės; siūlo kuo veiksmingiau naudotis EURES, kad būtų galima panaudoti darbo ieškančio Europos jaunimo įgūdžius; ragina valstybes nares geriau įgyvendinti vadinamosios Paslaugų direktyvos nuostatas ir panaikinti socialinio dempingo atvejus; |
| --- | --- |

109.

siūlo sutelkti visas turimas finansines ir teisėkūros priemones siekiant gerinti ekonomikos perkėlimą ir ragina įsteigti informacijos centrus, kurie verslininkams suteiktų informacijos apie jų veiklos išlaikymo Europoje ar perkėlimo Europos viduje teikiamus privalumus, nes naudojantis trumpesnėmis tiekimo grandinėmis produktai tiekiami vietos lygmeniu, gali būti kuriamos vietos gamybos tradicijos ir didėja gamybos sektoriaus veiksmingumas ir kartu plėtojamos vietos užimtumo galimybės; siūlo kuo veiksmingiau naudotis EURES, kad būtų galima panaudoti darbo ieškančio Europos jaunimo įgūdžius; ragina valstybes nares geriau įgyvendinti vadinamosios Paslaugų direktyvos nuostatas ir panaikinti socialinio dempingo atvejus;

| 110. | pabrėžia, kad švietimas yra pagrindinis reikalavimas ir jis turi būti prieinamas visiems – nuo mažiausią kvalifikaciją iki aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad švietimas yra pagrindinis reikalavimas ir jis turi būti prieinamas visiems – nuo mažiausią kvalifikaciją iki aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų;

| 111. | pabrėžia, kad būtina mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir kad mokyklos nebaigusiems asmenims reikia sudaryti galimybes gauti mokomuosius paskyrimus į darbą, kaip daroma pagal Austrijos programą „Mokymo garantija“; |
| --- | --- |

111.

pabrėžia, kad būtina mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir kad mokyklos nebaigusiems asmenims reikia sudaryti galimybes gauti mokomuosius paskyrimus į darbą, kaip daroma pagal Austrijos programą „Mokymo garantija“;

| 112. | palankiai vertina su jaunimo garantijų sistema susijusius plataus užmojo planus ir valstybių narių pasirengimą kovai su jaunimo nedarbu skirti finansavimą; palankiai vertina paramą Gamybinės praktikos aljansui; pabrėžia, kad tam tikrose valstybėse gamybinė praktika nepakankamai integruota į užimtumo politiką; ragina Komisiją sukurti bendrus socialinių investicijų rodiklius, pirmiausia susijusius su jaunimo nedarbu; ragina pramonės įmones aktyviai dalyvauti įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą atitinkamu nacionaliniu lygmeniu ir, jei tik įmanoma, siūlyti jaunimui kokybiškas darbo ir profesinės praktikos vietas ir kurti kokybiškas deramai apmokamas stažuotes; ragina valstybes nares pasitelkiant skirtingas priemones gamybinę praktiką padaryti patrauklesnę įmonėms; |
| --- | --- |

112.

palankiai vertina su jaunimo garantijų sistema susijusius plataus užmojo planus ir valstybių narių pasirengimą kovai su jaunimo nedarbu skirti finansavimą; palankiai vertina paramą Gamybinės praktikos aljansui; pabrėžia, kad tam tikrose valstybėse gamybinė praktika nepakankamai integruota į užimtumo politiką; ragina Komisiją sukurti bendrus socialinių investicijų rodiklius, pirmiausia susijusius su jaunimo nedarbu; ragina pramonės įmones aktyviai dalyvauti įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą atitinkamu nacionaliniu lygmeniu ir, jei tik įmanoma, siūlyti jaunimui kokybiškas darbo ir profesinės praktikos vietas ir kurti kokybiškas deramai apmokamas stažuotes; ragina valstybes nares pasitelkiant skirtingas priemones gamybinę praktiką padaryti patrauklesnę įmonėms;

| 113. | kviečia visas valstybes nares išanalizuoti ir įvesti tokias sistemas kartu su socialiniais partneriais bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., kolegijomis; kviečia visas valstybes nares išanalizuoti ir įvesti tokias sistemas kartu su socialiniais partneriais bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., pramonės ir prekybos rūmais; pažymi Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) ir Europos kreditų perkėlimo sistemos (ECTS) suderinamumo didinimo sunkumus; pažymi, kad stiprias profesinio mokymo sistemas turinčios valstybės narės per krizę išlaikė santykinai tvirtą darbo rinką; |
| --- | --- |

113.

kviečia visas valstybes nares išanalizuoti ir įvesti tokias sistemas kartu su socialiniais partneriais bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., kolegijomis; kviečia visas valstybes nares išanalizuoti ir įvesti tokias sistemas kartu su socialiniais partneriais bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., pramonės ir prekybos rūmais; pažymi Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) ir Europos kreditų perkėlimo sistemos (ECTS) suderinamumo didinimo sunkumus; pažymi, kad stiprias profesinio mokymo sistemas turinčios valstybės narės per krizę išlaikė santykinai tvirtą darbo rinką;

| 114. | pažymi, kad vidurinės technikos mokyklos ir profesinio rengimo sistemos atlieka svarbiausią vaidmenį, ir remia Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti tarpvalstybinius mainus tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

114.

pažymi, kad vidurinės technikos mokyklos ir profesinio rengimo sistemos atlieka svarbiausią vaidmenį, ir remia Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti tarpvalstybinius mainus tarp valstybių narių;

| 115. | mano, kad profesinio mokymo įvaizdį derėtų pagerinti ne vien tik pabrėžiant jo esminę vertę, bet ir susiejant jį su galimu perėjimu į universitetą ar kitą aukštojo mokslo instituciją; pažymi, kad dėl to reikėtų aukštos kokybės profesinio rengimo ir mokymo būdu įgytas kvalifikacijas valstybių narių nacionalinėse kokybės užtikrinimo sistemose priskirti aukštesnio lygio klasifikacijų kategorijai; pabrėžia, kad svarbu tobulinti auklėjimo įgūdžius, siekiant pagerinti naujoviško rankų darbo vystymo kokybę ir tuo tikslu Europos mastu suvienodinant žmogiškųjų išteklių politiką, pradedant nuo bazinio mokymo; |
| --- | --- |

115.

mano, kad profesinio mokymo įvaizdį derėtų pagerinti ne vien tik pabrėžiant jo esminę vertę, bet ir susiejant jį su galimu perėjimu į universitetą ar kitą aukštojo mokslo instituciją; pažymi, kad dėl to reikėtų aukštos kokybės profesinio rengimo ir mokymo būdu įgytas kvalifikacijas valstybių narių nacionalinėse kokybės užtikrinimo sistemose priskirti aukštesnio lygio klasifikacijų kategorijai; pabrėžia, kad svarbu tobulinti auklėjimo įgūdžius, siekiant pagerinti naujoviško rankų darbo vystymo kokybę ir tuo tikslu Europos mastu suvienodinant žmogiškųjų išteklių politiką, pradedant nuo bazinio mokymo;

| 116. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su socialiniais partneriais parengti ir įgyvendinti jaunimui skirtas profesinio orientavimo programas mokslo ir technologijų srityse siekiant skatinti gyvybingos ir tvarios ekonomikos plėtrą bei įgyvendinti informavimo ir informuotumo didinimo priemones, susijusias su ekologiniais ir aplinkos klausimais (abi priemonės turėtų būti rengiamos ir įgyvendinamos taikant formaliojo švietimo sistemą ir vykdant vietos ir regioninių valdžios institucijų priemones); |
| --- | --- |

116.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su socialiniais partneriais parengti ir įgyvendinti jaunimui skirtas profesinio orientavimo programas mokslo ir technologijų srityse siekiant skatinti gyvybingos ir tvarios ekonomikos plėtrą bei įgyvendinti informavimo ir informuotumo didinimo priemones, susijusias su ekologiniais ir aplinkos klausimais (abi priemonės turėtų būti rengiamos ir įgyvendinamos taikant formaliojo švietimo sistemą ir vykdant vietos ir regioninių valdžios institucijų priemones);

| 117. | mano, kad tolesnis laisvo darbuotojų judėjimo vystymasis, pasitelkiant tokias priemones kaip abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas ir mokymasis visą gyvenimą, visų pirma pažeidžiamiems darbuotojams, turi gali labai prisidėti prie kvalifikuotų darbuotojų trūkumo sumažinimo ir įtraukiojo augimo skatinimo; |
| --- | --- |

117.

mano, kad tolesnis laisvo darbuotojų judėjimo vystymasis, pasitelkiant tokias priemones kaip abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas ir mokymasis visą gyvenimą, visų pirma pažeidžiamiems darbuotojams, turi gali labai prisidėti prie kvalifikuotų darbuotojų trūkumo sumažinimo ir įtraukiojo augimo skatinimo;

| 118. | ragina valstybes nares kurti mikrokreditų paslaugas jaunimui, kad būtų skatinamas verslumas; |
| --- | --- |

118.

ragina valstybes nares kurti mikrokreditų paslaugas jaunimui, kad būtų skatinamas verslumas;

| 119. | tikisi, kad priemonės ir veiksmai, vykdomi siekiant skatinti verslumą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, bus taikomi visoms įmonėms, kooperatyvams, amatų įmonėms, laisvosioms profesijoms ir socialinės ekonomikos įmonėms; |
| --- | --- |

119.

tikisi, kad priemonės ir veiksmai, vykdomi siekiant skatinti verslumą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, bus taikomi visoms įmonėms, kooperatyvams, amatų įmonėms, laisvosioms profesijoms ir socialinės ekonomikos įmonėms;

| 120. | pabrėžia, kad RISE reikėtų vadovautis principu „vienodas užmokestis už vienodą darbą“, siekiant darbo vietose užtikrinti lyčių lygybę ir vienodas sąlygas skirtingų formų sutartims; |
| --- | --- |

120.

pabrėžia, kad RISE reikėtų vadovautis principu „vienodas užmokestis už vienodą darbą“, siekiant darbo vietose užtikrinti lyčių lygybę ir vienodas sąlygas skirtingų formų sutartims;

| 121. | pažymi, kad Europoje moterys kasmet sudaro daugiau negu pusę aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų; atkreipia dėmesį į teigiamą poveikį, kurį kvalifikuotų moterų įgūdžiai galėtų daryti įmonėms, pirmiausia Europos pramonės augimui, produktyvumui ir konkurencingumui, taigi ragina ekonomikos, švietimo ir socialinės srities suinteresuotąsias šalis ir Komisiją skatinti ir stiprinti moterų vaidmenį Europos pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

121.

pažymi, kad Europoje moterys kasmet sudaro daugiau negu pusę aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų; atkreipia dėmesį į teigiamą poveikį, kurį kvalifikuotų moterų įgūdžiai galėtų daryti įmonėms, pirmiausia Europos pramonės augimui, produktyvumui ir konkurencingumui, taigi ragina ekonomikos, švietimo ir socialinės srities suinteresuotąsias šalis ir Komisiją skatinti ir stiprinti moterų vaidmenį Europos pramonės sektoriuose;

| 122. | pabrėžia, kad svarbu pramonėje vengti tradicinio lyčių disbalanso; laikosi nuomonės, jog reikia įveikti šį disbalansą, kad ir moterys, ir vyrai galėtų visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, visų pirma dėl demografinių iššūkių, su kuriais susiduria ES; |
| --- | --- |

122.

pabrėžia, kad svarbu pramonėje vengti tradicinio lyčių disbalanso; laikosi nuomonės, jog reikia įveikti šį disbalansą, kad ir moterys, ir vyrai galėtų visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, visų pirma dėl demografinių iššūkių, su kuriais susiduria ES;

| 123. | nurodo, kad strategijoje RISE svarbus vaidmuo tenka moterims darbuotojoms; pabrėžia, kad neįtraukiant lyčių aspekto į pramonės politiką didėja lyčių nelygybė; mano, kad svarbu panaikinti esamą lyčių nelygybę, kad abiejų lyčių atstovai galėtų visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, remiantis vienodo užmokesčio už vienodą darbą principu; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad moterims darbuotojoms nebūtų pernelyg menkai atstovaujama rengiant su ekologiniu pertvarkymu susijusius mokymus, projektus ir programas ar jos nebūtų į juos įtraukiamos, ir pabrėžia poreikį integruoti lyčių aspektą; ragina valstybes nares taikyti priemones, kurios padėtų suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą siekiant užtikrinti moterims didžiausias galimybes nuosekliai siekti pastovios karjeros; |
| --- | --- |

123.

nurodo, kad strategijoje RISE svarbus vaidmuo tenka moterims darbuotojoms; pabrėžia, kad neįtraukiant lyčių aspekto į pramonės politiką didėja lyčių nelygybė; mano, kad svarbu panaikinti esamą lyčių nelygybę, kad abiejų lyčių atstovai galėtų visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, remiantis vienodo užmokesčio už vienodą darbą principu; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad moterims darbuotojoms nebūtų pernelyg menkai atstovaujama rengiant su ekologiniu pertvarkymu susijusius mokymus, projektus ir programas ar jos nebūtų į juos įtraukiamos, ir pabrėžia poreikį integruoti lyčių aspektą; ragina valstybes nares taikyti priemones, kurios padėtų suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą siekiant užtikrinti moterims didžiausias galimybes nuosekliai siekti pastovios karjeros;

| 124. | atkreipia dėmesį, kad perėjus prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos bus ne tik sukurta naujų darbo vietų naujuose ekonomikos sektoriuose, bet ir galėtų sumažėti darbo vietų mažiau tvarios veiklos srityse; ryšium su tuo rekomenduoja nustatyti ir stiprinti laiku numatomiems pokyčiams skirtas priemones, kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas iš vienos darbo vietos į kitą; |
| --- | --- |

124.

atkreipia dėmesį, kad perėjus prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos bus ne tik sukurta naujų darbo vietų naujuose ekonomikos sektoriuose, bet ir galėtų sumažėti darbo vietų mažiau tvarios veiklos srityse; ryšium su tuo rekomenduoja nustatyti ir stiprinti laiku numatomiems pokyčiams skirtas priemones, kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas iš vienos darbo vietos į kitą;

| 125. | ragina Komisiją sukurti ir skatinti tvarios įmonės politikos priemonių paketą apimantį (įmonių socialinė atsakomybę, tvarumo ataskaitas, mažo anglies dioksido ir mažo atliekų kiekio gamybos modelių skatinimo veiksmus); |
| --- | --- |

125.

ragina Komisiją sukurti ir skatinti tvarios įmonės politikos priemonių paketą apimantį (įmonių socialinė atsakomybę, tvarumo ataskaitas, mažo anglies dioksido ir mažo atliekų kiekio gamybos modelių skatinimo veiksmus);

| 126. | pabrėžia įmonių socialinės atsakomybės svarbą, nes tai yra pagrindinė priemonė įgyvendinti verslo politikai, kurioje būtų skiriamas dėmesys veiksmingam gamtos išteklių naudojimui, ryšių su bendruomene, darbuotojais ir jų atstovais socialiniams aspektams bei ekonominiams aspektams, susijusiems su tinkamu įmonės valdymu; |
| --- | --- |

126.

pabrėžia įmonių socialinės atsakomybės svarbą, nes tai yra pagrindinė priemonė įgyvendinti verslo politikai, kurioje būtų skiriamas dėmesys veiksmingam gamtos išteklių naudojimui, ryšių su bendruomene, darbuotojais ir jų atstovais socialiniams aspektams bei ekonominiams aspektams, susijusiems su tinkamu įmonės valdymu;

| 127. | ragina valstybes nares dialogu su socialiniais partneriais ir atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis apsvarstyti politiką, kaip lanksčiau nustatyti darbo valandas per ekonomikos nuosmukį; |
| --- | --- |

127.

ragina valstybes nares dialogu su socialiniais partneriais ir atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis apsvarstyti politiką, kaip lanksčiau nustatyti darbo valandas per ekonomikos nuosmukį;

| 128. | siūlo, kad į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 152 straipsnyje numatyto trišalio aukščiausio lygio susitikimo augimo ir užimtumo klausimais darbotvarkę būtų įtraukta minimalių socialinių standartų konvergencijos sąnaudų įtraukimo nustatant kainą tema; |
| --- | --- |

128.

siūlo, kad į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 152 straipsnyje numatyto trišalio aukščiausio lygio susitikimo augimo ir užimtumo klausimais darbotvarkę būtų įtraukta minimalių socialinių standartų konvergencijos sąnaudų įtraukimo nustatant kainą tema;

Išteklių ir energijos politika siekiant pramonės atkūrimo

| 129. | pažymi, kad ištekliai ir energija yra strategijos RISE pagrindas, nes jie yra itin svarbūs užtikrinant konkurencingumą tarptautiniu mastu; mano, kad ES pramonei nepaprastai svarbus žaliavų prieinamumas ir kad neturint tam tikrų pagrindinių žaliavų ateityje nebus įmanoma vystyti daugelio strateginių Europos pramonės sektorių; prašo Komisijos ir valstybių narių aktyviai imtis priemonių siekiant išvengti itin aukštų išteklių ir energetikos kainų; šiais abiem aspektais remia prieinamumo, tvarumo ir įperkamumo trikampį, kuriame būtų minimi visi trys matmenys ir kartu siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo didesnio išteklių naudojimo; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad energijos rinka būtų konkurencinga ir skaidri, kad joje nebūtų skirtumų tarp valstybių narių ir kad ji padėtų apsirūpinti saugia, tvaria, prieinama ir patikima energija; pabrėžia, kad reikalinga strategija, kuri skatintų Europos energijos rinkos integraciją ir energetinės infrastruktūros plėtrą; |
| --- | --- |

129.

pažymi, kad ištekliai ir energija yra strategijos RISE pagrindas, nes jie yra itin svarbūs užtikrinant konkurencingumą tarptautiniu mastu; mano, kad ES pramonei nepaprastai svarbus žaliavų prieinamumas ir kad neturint tam tikrų pagrindinių žaliavų ateityje nebus įmanoma vystyti daugelio strateginių Europos pramonės sektorių; prašo Komisijos ir valstybių narių aktyviai imtis priemonių siekiant išvengti itin aukštų išteklių ir energetikos kainų; šiais abiem aspektais remia prieinamumo, tvarumo ir įperkamumo trikampį, kuriame būtų minimi visi trys matmenys ir kartu siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo didesnio išteklių naudojimo; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad energijos rinka būtų konkurencinga ir skaidri, kad joje nebūtų skirtumų tarp valstybių narių ir kad ji padėtų apsirūpinti saugia, tvaria, prieinama ir patikima energija; pabrėžia, kad reikalinga strategija, kuri skatintų Europos energijos rinkos integraciją ir energetinės infrastruktūros plėtrą;

| 130. | palankiai vertina Europos žaliavų iniciatyvą (EŽI), Inovacijų partnerystę žaliavų srityje ir strateginį jos įgyvendinimo planą ir Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planą; pabrėžia, kad reikia spręsti itin svarbių išteklių, tokių kaip vanduo, trūkumo problemą ir ragina Komisiją toliau rengti trimis ramsčiais (tarptautinės partnerystės ir prekyba, žaliavų tiekimas ES ir išteklių naudojimo efektyvumas, perdirbimas bei pakartotinis jų panaudojimas) grindžiamą žaliavų strategiją; ragina Komisiją įtraukti atliekų politikos tikslus į Europos semestrą, atskiroms šalims skirtas rekomendacijas ir nacionalines reformų programas; ragina Komisiją toliau plėtoti sektorių efektyvaus išteklių naudojimo kriterijus, ypač viešųjų pirkimų tikslais; ragina Komisiją integruoti 3R (sumažinti, panaudoti pakartotinai, perdirbti) strategiją ir išsamiai apsvarstyti pasiūlymus, kuriais raginama apriboti svarbių žaliavų kiekį; pabrėžia visuotinio sertifikavimo programos svarbą pirmajam nuodingųjų atliekų perdirbimui ir elektros ir elektroninės įrangos atliekoms (EEIA); pažymi, kad tam tikrose valstybėse narėse yra atitinkamos surinkimo ir perdirbimo programos; pažymi, kad Europos gavybos pramonės įmonės laikosi aukščiausių pasaulyje standartų ir ragina Komisiją per dvejus metus įvertinti pasiūlymą įsteigti Europos geologijos institutą; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų siekiant suderinti žaliavų gavybos nuostatas ir leidimų išdavimo tvarką Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares, geologijos institutus ir Komisiją bendradarbiauti sudarant žaliavų telkinių pasiskirstymo žemėlapius; |
| --- | --- |

130.

palankiai vertina Europos žaliavų iniciatyvą (EŽI), Inovacijų partnerystę žaliavų srityje ir strateginį jos įgyvendinimo planą ir Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planą; pabrėžia, kad reikia spręsti itin svarbių išteklių, tokių kaip vanduo, trūkumo problemą ir ragina Komisiją toliau rengti trimis ramsčiais (tarptautinės partnerystės ir prekyba, žaliavų tiekimas ES ir išteklių naudojimo efektyvumas, perdirbimas bei pakartotinis jų panaudojimas) grindžiamą žaliavų strategiją; ragina Komisiją įtraukti atliekų politikos tikslus į Europos semestrą, atskiroms šalims skirtas rekomendacijas ir nacionalines reformų programas; ragina Komisiją toliau plėtoti sektorių efektyvaus išteklių naudojimo kriterijus, ypač viešųjų pirkimų tikslais; ragina Komisiją integruoti 3R (sumažinti, panaudoti pakartotinai, perdirbti) strategiją ir išsamiai apsvarstyti pasiūlymus, kuriais raginama apriboti svarbių žaliavų kiekį; pabrėžia visuotinio sertifikavimo programos svarbą pirmajam nuodingųjų atliekų perdirbimui ir elektros ir elektroninės įrangos atliekoms (EEIA); pažymi, kad tam tikrose valstybėse narėse yra atitinkamos surinkimo ir perdirbimo programos; pažymi, kad Europos gavybos pramonės įmonės laikosi aukščiausių pasaulyje standartų ir ragina Komisiją per dvejus metus įvertinti pasiūlymą įsteigti Europos geologijos institutą; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų siekiant suderinti žaliavų gavybos nuostatas ir leidimų išdavimo tvarką Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares, geologijos institutus ir Komisiją bendradarbiauti sudarant žaliavų telkinių pasiskirstymo žemėlapius;

| 131. | pabrėžia galimybes, kurios atsiveria pereinant prie labiau biologinės ekonomikos, nes, pvz., iš miškų gaunamos žaliavos gali atlikti svarbų vaidmenį atsinaujinančios energijos ir tvarios pramonės gamyboje; |
| --- | --- |

131.

pabrėžia galimybes, kurios atsiveria pereinant prie labiau biologinės ekonomikos, nes, pvz., iš miškų gaunamos žaliavos gali atlikti svarbų vaidmenį atsinaujinančios energijos ir tvarios pramonės gamyboje;

| 132. | ragina skubiai įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo direktyvą ir nacionalinius veiksmų planus, paremtus tinkamomis finansinėmis paskatomis; ragina nustatyti bendrąją išimtį, skirtą visoms į valstybių narių energijos naudojimo efektyvumo veiksmų planus įtrauktoms energijos vartojimo efektyvumo skatinimo sistemoms, apie kurias buvo pranešta Europos Komisijai; mano, kad valstybės narės turėtų parengti plataus užmojo strategijas, kuriomis būtų siekiama visų pirma renovuoti esamą pastatų fondą pagal nustatytus bendrus standartus; pabrėžia, kad finansinėmis priemonėmis būtų galima toliau skatinti įgyvendinti vartojimo efektyvumo darbotvarkę; ragina Komisiją parengti ekonomiškai efektyvius atsinaujinančios energijos paramos kriterijus; pabrėžia, kad siekiant konkurencingos Europos pramonės būtina užtikrinti patikimą, saugų ir įperkamą energijos tiekimą; pabrėžia, kad siekiant sudaryti sąlygas įmonėms investuoti, ypač ekologinės pramonės sektoriuose, svarbūs aiškūs, ilgalaikiai klimato tikslai, ir ragina Komisiją pasiūlyti stabilią teisinę sistemą vidutinės trukmės ir ilgalaikiams veiksmams energetikos ir klimato politikos iki 2030 m. srityje, siekiant paskatinti investicijas į išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimą, energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

132.

ragina skubiai įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo direktyvą ir nacionalinius veiksmų planus, paremtus tinkamomis finansinėmis paskatomis; ragina nustatyti bendrąją išimtį, skirtą visoms į valstybių narių energijos naudojimo efektyvumo veiksmų planus įtrauktoms energijos vartojimo efektyvumo skatinimo sistemoms, apie kurias buvo pranešta Europos Komisijai; mano, kad valstybės narės turėtų parengti plataus užmojo strategijas, kuriomis būtų siekiama visų pirma renovuoti esamą pastatų fondą pagal nustatytus bendrus standartus; pabrėžia, kad finansinėmis priemonėmis būtų galima toliau skatinti įgyvendinti vartojimo efektyvumo darbotvarkę; ragina Komisiją parengti ekonomiškai efektyvius atsinaujinančios energijos paramos kriterijus; pabrėžia, kad siekiant konkurencingos Europos pramonės būtina užtikrinti patikimą, saugų ir įperkamą energijos tiekimą; pabrėžia, kad siekiant sudaryti sąlygas įmonėms investuoti, ypač ekologinės pramonės sektoriuose, svarbūs aiškūs, ilgalaikiai klimato tikslai, ir ragina Komisiją pasiūlyti stabilią teisinę sistemą vidutinės trukmės ir ilgalaikiams veiksmams energetikos ir klimato politikos iki 2030 m. srityje, siekiant paskatinti investicijas į išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimą, energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

| 133. | pažymi, kad tik Europos Sąjungoje galioja dujų išmetimo leidimų paskirstymo sistema, ir kad Kioto protokolą be ES valstybių narių taiko tik apie pustuzinį šalių, kuriose bendras susidarantis anglies dvideginio išlakų kiekis nesiekia net 15 proc. pasaulinio kiekio, įskaitant Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

133.

pažymi, kad tik Europos Sąjungoje galioja dujų išmetimo leidimų paskirstymo sistema, ir kad Kioto protokolą be ES valstybių narių taiko tik apie pustuzinį šalių, kuriose bendras susidarantis anglies dvideginio išlakų kiekis nesiekia net 15 proc. pasaulinio kiekio, įskaitant Europos Sąjungą;

| 134. | ragina Komisiją, siekiant išlaikyti technologinį ES pirmavimą atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje, pateikti atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonės strategiją, apimančią visą spektrą – nuo mokslinių tyrimų iki finansavimo; |
| --- | --- |

134.

ragina Komisiją, siekiant išlaikyti technologinį ES pirmavimą atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje, pateikti atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonės strategiją, apimančią visą spektrą – nuo mokslinių tyrimų iki finansavimo;

| 135. | mano, kad Europos pramonė, kaip, beje, ir individualūs vartotojai, gautų naudos iš modernizuotos energetikos infrastruktūros, pvz., iš pažangiųjų elektros energijos tinklų, kurie galėtų padėti kuo labiau padidinti vietos energijos išteklių potencialą ir visapusiškai integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į energijos tiekimo sistemą; |
| --- | --- |

135.

mano, kad Europos pramonė, kaip, beje, ir individualūs vartotojai, gautų naudos iš modernizuotos energetikos infrastruktūros, pvz., iš pažangiųjų elektros energijos tinklų, kurie galėtų padėti kuo labiau padidinti vietos energijos išteklių potencialą ir visapusiškai integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į energijos tiekimo sistemą;

| 136. | ragina Komisiją užtikrinti stabilią artimiausių dešimtmečių energijos tiekimo sistemą, kad būtų galima užtikrinti investavimo tikrumą ir kartu tvaraus konkurencingumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

136.

ragina Komisiją užtikrinti stabilią artimiausių dešimtmečių energijos tiekimo sistemą, kad būtų galima užtikrinti investavimo tikrumą ir kartu tvaraus konkurencingumo didinimo priemones;

| 137. | nurodo naujausius energijos kainų pokyčius pasaulyje, susijusius su netradiciniais naftos ir dujų ištekliais Jungtinėse Amerikos Valstijose, taip pat su pokyčiais Artimuosiuose Rytuose ir pažymi, kad aukštos energijos kainos yra svarbus veiksnys, darantis poveikį Europos pramonės šakų konkurencingumui; pabrėžia poreikį atlikti veiksnių, lemiančių energijos kainų nustatymą, analizę; ragina Komisiją ateityje rengiant pasiūlymus į tai atsižvelgti, kaip tai daroma poveikio vertinimuose; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (RISE) būtina derinti pramonės, energetikos ir klimato politikos priemones; pažymi, kad sumažėjus energijos kainoms Jungtinėse Amerikos Valstijose atsirado papildomų pramoninių investicijų galimybių; primena Parlamento rezoliucijas tokių investicijų tema; atkreipia dėmesį į itin svarbų vaidmenį, tenkantį daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, kuriuose gaminamos būtinos esminės žaliavos; pabrėžia, kad šiems pramonės sektoriams kyla anglies dioksido nutekėjimo rizika, todėl reikia imtis ypatingų atsargumo priemonių, siekiant išlaikyti jų konkurencingumą; prašo Komisijos pateikti rekomendacijų, kaip užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimo rizikai; |
| --- | --- |

137.

nurodo naujausius energijos kainų pokyčius pasaulyje, susijusius su netradiciniais naftos ir dujų ištekliais Jungtinėse Amerikos Valstijose, taip pat su pokyčiais Artimuosiuose Rytuose ir pažymi, kad aukštos energijos kainos yra svarbus veiksnys, darantis poveikį Europos pramonės šakų konkurencingumui; pabrėžia poreikį atlikti veiksnių, lemiančių energijos kainų nustatymą, analizę; ragina Komisiją ateityje rengiant pasiūlymus į tai atsižvelgti, kaip tai daroma poveikio vertinimuose; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (RISE) būtina derinti pramonės, energetikos ir klimato politikos priemones; pažymi, kad sumažėjus energijos kainoms Jungtinėse Amerikos Valstijose atsirado papildomų pramoninių investicijų galimybių; primena Parlamento rezoliucijas tokių investicijų tema; atkreipia dėmesį į itin svarbų vaidmenį, tenkantį daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, kuriuose gaminamos būtinos esminės žaliavos; pabrėžia, kad šiems pramonės sektoriams kyla anglies dioksido nutekėjimo rizika, todėl reikia imtis ypatingų atsargumo priemonių, siekiant išlaikyti jų konkurencingumą; prašo Komisijos pateikti rekomendacijų, kaip užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimo rizikai;

| 138. | apgailestauja, kad Komisija sektoriams, naudojantiems technologijas, neturinčias įrodymo, kad jos nepavojingos, nepabrėžė atsargumo principo laikymosi svarbos; |
| --- | --- |

138.

apgailestauja, kad Komisija sektoriams, naudojantiems technologijas, neturinčias įrodymo, kad jos nepavojingos, nepabrėžė atsargumo principo laikymosi svarbos;

| 139. | pabrėžia, kad pietinės Europos šalys už dujas moka aukščiausią kainą Europoje, todėl pramonė, visų pirma energijai imlios pramonės šakos, atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje, o kartu išauga anglies dioksido nutekėjimo rizika; |
| --- | --- |

139.

pabrėžia, kad pietinės Europos šalys už dujas moka aukščiausią kainą Europoje, todėl pramonė, visų pirma energijai imlios pramonės šakos, atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje, o kartu išauga anglies dioksido nutekėjimo rizika;

| 140. | ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti ilgalaikių sutarčių sąlygas energetikos srityje ir peržiūrėti dujų sutartis remiantis naftos kainų indeksavimo schemomis bei palaipsniui pereiti prie dujų centrų nustatytų kainų užtikrinant didesnę konkurenciją vidaus rinkoje; ragina Komisiją padėti nagrinėti galimybes iš naujo derėtis dėl minėtų sutarčių ir palengvinti perėjimą prie lankstesnių alternatyvų; tokiu būdu siekiama tikslo visoms valstybėms narėms užtikrinti geresnes galimybes gauti dujų; |
| --- | --- |

140.

ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti ilgalaikių sutarčių sąlygas energetikos srityje ir peržiūrėti dujų sutartis remiantis naftos kainų indeksavimo schemomis bei palaipsniui pereiti prie dujų centrų nustatytų kainų užtikrinant didesnę konkurenciją vidaus rinkoje; ragina Komisiją padėti nagrinėti galimybes iš naujo derėtis dėl minėtų sutarčių ir palengvinti perėjimą prie lankstesnių alternatyvų; tokiu būdu siekiama tikslo visoms valstybėms narėms užtikrinti geresnes galimybes gauti dujų;

Regioninė strategija „Pramonės renesansas kuriant tvarią Europą“ (RISE), kurioje ypatingas dėmesys skiriamas Pietų Europai

| 141. | remia kelis regionus apimančią pramonės politiką, kuri padėtų iš naujo atkurti tvarų augimą besitraukiančios ekonomikos šalyse arba šalyse, kurios patiria didžiausią grėsmę, kylančią dėl pramoninės bazės pokyčių; pažymi, kad skubiai turi būti pradėtos taikyti pramonės sektoriams, kuriems krizė ir pasaulinė konkurencija daro didžiausią poveikį, skirtos paramos priemonės; remia didelės pridėtinės vertės strategiją integruojant regionų ekonomiką, ypač pietinių šalių ekonomiką, į pasaulines vertės grandines; mano, kad šiomis aplinkybėmis ypač svarbios pažangiosios specializacijos strategijos ir kad reikia skatinti esamas pramonės stipriąsias puses diegiant daugiau naujovių bei didinant specializaciją; laikosi nuomonės, kad kartu su pažangiosios specializacijos strategijomis Pietų šalims, kalbant apie jų galimybės gauti finansavimą, reikalinga investicijų strategija; |
| --- | --- |

141.

remia kelis regionus apimančią pramonės politiką, kuri padėtų iš naujo atkurti tvarų augimą besitraukiančios ekonomikos šalyse arba šalyse, kurios patiria didžiausią grėsmę, kylančią dėl pramoninės bazės pokyčių; pažymi, kad skubiai turi būti pradėtos taikyti pramonės sektoriams, kuriems krizė ir pasaulinė konkurencija daro didžiausią poveikį, skirtos paramos priemonės; remia didelės pridėtinės vertės strategiją integruojant regionų ekonomiką, ypač pietinių šalių ekonomiką, į pasaulines vertės grandines; mano, kad šiomis aplinkybėmis ypač svarbios pažangiosios specializacijos strategijos ir kad reikia skatinti esamas pramonės stipriąsias puses diegiant daugiau naujovių bei didinant specializaciją; laikosi nuomonės, kad kartu su pažangiosios specializacijos strategijomis Pietų šalims, kalbant apie jų galimybės gauti finansavimą, reikalinga investicijų strategija;

| 142. | pabrėžia, kad paskolų priemonės krizės ištiktose valstybėse turi būti patobulintos, ir mano, kad galėtų būti įdiegta EIB ar nacionalinių vystymosi bankų finansuojama mikrokreditų programa, pagal kurią MVĮ galėtų apdoroti paraiškas; |
| --- | --- |

142.

pabrėžia, kad paskolų priemonės krizės ištiktose valstybėse turi būti patobulintos, ir mano, kad galėtų būti įdiegta EIB ar nacionalinių vystymosi bankų finansuojama mikrokreditų programa, pagal kurią MVĮ galėtų apdoroti paraiškas;

| 143. | pažymi, kad kai kuriems regionams kenkia jų periferinė padėtis ir kad tinkamos bei gerai sujungtos infrastruktūros trūkumas turi įtakos jų gebėjimui būti konkurencingiems vidaus rinkoje ir už Sąjungos ribų; pažymi, kad tai ypač svarbu kai kuriems Pietų Europos regionams, bet ir Europos Rytų ir Šiaurės regionai, kuriuose yra didelė dalis Sąjungos gamtos išteklių, turi būti geriau sujungti su likusia Sąjungos dalimi; ragina Komisiją remti visišką infrastruktūros, ypač geležinkelių, energetikos ir IRT sektorių, integraciją, visų pirma kalbant apie pietinių šalių ekonomiką, ir pabrėžia, kad šiuo tikslu reikia pasinaudoti Europos infrastruktūros tinklų priemone; ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimo lygį ir supaprastinti biurokratines procedūras, siekiant skatinti VPP, projektų finansavimą ir projektų obligacijas; apgailestauja, kad Iberijos pusiasalis nevisiškai integruotas į Europos geležinkelių rinka ir kad kartu su Pietų ir Rytų Europos dalimis jis neintegruotas į Europos energijos rinką; |
| --- | --- |

143.

pažymi, kad kai kuriems regionams kenkia jų periferinė padėtis ir kad tinkamos bei gerai sujungtos infrastruktūros trūkumas turi įtakos jų gebėjimui būti konkurencingiems vidaus rinkoje ir už Sąjungos ribų; pažymi, kad tai ypač svarbu kai kuriems Pietų Europos regionams, bet ir Europos Rytų ir Šiaurės regionai, kuriuose yra didelė dalis Sąjungos gamtos išteklių, turi būti geriau sujungti su likusia Sąjungos dalimi; ragina Komisiją remti visišką infrastruktūros, ypač geležinkelių, energetikos ir IRT sektorių, integraciją, visų pirma kalbant apie pietinių šalių ekonomiką, ir pabrėžia, kad šiuo tikslu reikia pasinaudoti Europos infrastruktūros tinklų priemone; ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimo lygį ir supaprastinti biurokratines procedūras, siekiant skatinti VPP, projektų finansavimą ir projektų obligacijas; apgailestauja, kad Iberijos pusiasalis nevisiškai integruotas į Europos geležinkelių rinka ir kad kartu su Pietų ir Rytų Europos dalimis jis neintegruotas į Europos energijos rinką;

| 144. | atkreipia dėmesį į tai, kad pietiniai regionai turi didelį strateginio atsinaujinančios energijos sektoriaus plėtros potencialą; ragina imtis priemonių rinkoms šiuose regionuose skatinti, įskaitant veiksmus, kuriais būtų remiamos mažos apimties energijos gamybą vykdančios įmonės, kurios norėtų gaminti nuosavą elektros energiją ir parduoti perteklinę energiją per elektros tinklą; |
| --- | --- |

144.

atkreipia dėmesį į tai, kad pietiniai regionai turi didelį strateginio atsinaujinančios energijos sektoriaus plėtros potencialą; ragina imtis priemonių rinkoms šiuose regionuose skatinti, įskaitant veiksmus, kuriais būtų remiamos mažos apimties energijos gamybą vykdančios įmonės, kurios norėtų gaminti nuosavą elektros energiją ir parduoti perteklinę energiją per elektros tinklą;

| 145. | pabrėžia, kad didesnė energijos tiekimo šaltinių įvairovė ir vietinių išteklių, įskaitant atsinaujinančią energiją, naudojimas gali būti labai svarbūs pietinių valstybių ekonomikoms atnaujinti; pažymi, kad pietų valstybės labai priklausomos nuo energijos importo, o kai kuriais atvejais – nuo vieno tiekėjo; |
| --- | --- |

145.

pabrėžia, kad didesnė energijos tiekimo šaltinių įvairovė ir vietinių išteklių, įskaitant atsinaujinančią energiją, naudojimas gali būti labai svarbūs pietinių valstybių ekonomikoms atnaujinti; pažymi, kad pietų valstybės labai priklausomos nuo energijos importo, o kai kuriais atvejais – nuo vieno tiekėjo;

| 146. | pabrėžia IRT infrastruktūros ir ypač lanksčių bei veiksmingų sprendimų svarbą, sudarant sąlygas pramonei vystytis taip pat periferiniuose ir retai apgyvendintuose regionuose; |
| --- | --- |

146.

pabrėžia IRT infrastruktūros ir ypač lanksčių bei veiksmingų sprendimų svarbą, sudarant sąlygas pramonei vystytis taip pat periferiniuose ir retai apgyvendintuose regionuose;

| 147. | pažymi, kad svarbu dalytis geriausia patirtimi ir rinkos atkartojimo priemonėmis; palankiai vertina pasiūlymus stiprinti bendradarbiavimą, pramonės simbiozę ir kurti efektyvaus išteklių naudojimo konsultavimo paslaugų tinklus; mano, kad pramonės simbiozės pastangos galėtų padėti sukurti daugiau vertės ir duoti naudos; pažymi, kad Jungtinės Karalystės pramonės simbiozės modelis galėtų tapti pavyzdžiu kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

147.

pažymi, kad svarbu dalytis geriausia patirtimi ir rinkos atkartojimo priemonėmis; palankiai vertina pasiūlymus stiprinti bendradarbiavimą, pramonės simbiozę ir kurti efektyvaus išteklių naudojimo konsultavimo paslaugų tinklus; mano, kad pramonės simbiozės pastangos galėtų padėti sukurti daugiau vertės ir duoti naudos; pažymi, kad Jungtinės Karalystės pramonės simbiozės modelis galėtų tapti pavyzdžiu kitoms valstybėms narėms;

| 148. | pažymi, kad tam tikruose regionuose sėkmingai vyko kapitalo įmonių transformacija į kooperatyvus, veiksmingai užtikrinant ilgalaikį požiūrį, įtvirtinant juos vietos ekonomikoje bei suteikiant jiems galimybę plėtoti tvarų vystymąsi vietos lygmeniu; pažymi, kad kooperatyvai sudaro svarbią ES ekonomikos dalį, kurioje daugiau nei 160 000 kooperatinių įmonių valdo 123 mln. narių, įskaitant daugiau kaip 50 000 kooperatinių bendrovių pramonės ir paslaugų sektoriuose, kuriose dirba 1,4 mln. žmonių ir vidutiniškai sukuriama apie 5 proc. kiekvienos valstybės narės BVP; todėl mano, kad taip pat turėtų būti atsižvelgta į kooperatyvų naudojamus verslo modelius ir kad rengiant atitinkamas ES politikos kryptis turėtų būti atsižvelgiama į jų ypatumus; |
| --- | --- |

148.

pažymi, kad tam tikruose regionuose sėkmingai vyko kapitalo įmonių transformacija į kooperatyvus, veiksmingai užtikrinant ilgalaikį požiūrį, įtvirtinant juos vietos ekonomikoje bei suteikiant jiems galimybę plėtoti tvarų vystymąsi vietos lygmeniu; pažymi, kad kooperatyvai sudaro svarbią ES ekonomikos dalį, kurioje daugiau nei 160 000 kooperatinių įmonių valdo 123 mln. narių, įskaitant daugiau kaip 50 000 kooperatinių bendrovių pramonės ir paslaugų sektoriuose, kuriose dirba 1,4 mln. žmonių ir vidutiniškai sukuriama apie 5 proc. kiekvienos valstybės narės BVP; todėl mano, kad taip pat turėtų būti atsižvelgta į kooperatyvų naudojamus verslo modelius ir kad rengiant atitinkamas ES politikos kryptis turėtų būti atsižvelgiama į jų ypatumus;

| 149. | mano, kad Europos pietinių šalių ekonomika gali gauti naudos iš naujų eksporto rinkų, ypač Viduržemio jūros regiono pietinės dalies rinkų atžvilgiu jų padėtis strategiškai palanki, o Rytų Europos šalys panašiai gali gauti naudos iš naujų eksporto rinkų Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) šalyse; ragina puoselėti verslumo dvasią, o migrantams iš Europos pietų ir rytų ir pataria steigti verslo įmones, kurios turėtų galimybes patekti į šias eksporto rinkas; ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti Viduržemio jūros pietinės ir šiaurinės pakrančių verslo ryšius; palankiai vertina ir Pirmininko pavaduotojo A. Tajani ekonomikos augimo misiją; mano, kad daugiau dėmesio skiriant regioniniams pramonės pranašumams ir grupėms būtų galima didinti konkurencingumą siekiant struktūrinių Europos pokyčių; ragina į tai gerai atsižvelgti vykdant tolesnius Europos institucinius ir struktūrinius pokyčius; |
| --- | --- |

149.

mano, kad Europos pietinių šalių ekonomika gali gauti naudos iš naujų eksporto rinkų, ypač Viduržemio jūros regiono pietinės dalies rinkų atžvilgiu jų padėtis strategiškai palanki, o Rytų Europos šalys panašiai gali gauti naudos iš naujų eksporto rinkų Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) šalyse; ragina puoselėti verslumo dvasią, o migrantams iš Europos pietų ir rytų ir pataria steigti verslo įmones, kurios turėtų galimybes patekti į šias eksporto rinkas; ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti Viduržemio jūros pietinės ir šiaurinės pakrančių verslo ryšius; palankiai vertina ir Pirmininko pavaduotojo A. Tajani ekonomikos augimo misiją; mano, kad daugiau dėmesio skiriant regioniniams pramonės pranašumams ir grupėms būtų galima didinti konkurencingumą siekiant struktūrinių Europos pokyčių; ragina į tai gerai atsižvelgti vykdant tolesnius Europos institucinius ir struktūrinius pokyčius;

| 150. | mano, kad daugiau dėmesio skiriant regioniniams pramonės pranašumams ir grupėms būtų galima didinti konkurencingumą siekiant struktūrinių Europos pokyčių; ragina į tai gerai atsižvelgti vykdant tolesnius Europos institucinius ir struktūrinius pokyčius; |
| --- | --- |

150.

mano, kad daugiau dėmesio skiriant regioniniams pramonės pranašumams ir grupėms būtų galima didinti konkurencingumą siekiant struktūrinių Europos pokyčių; ragina į tai gerai atsižvelgti vykdant tolesnius Europos institucinius ir struktūrinius pokyčius;

o

o o

| 151. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

151.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

(2)  OL C 198, 2013 7 10, p. 45.

(3)  OL C 161, 2013 6 6, p. 35.

(4)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 84.

(5)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 6.

(6)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(7)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 131.

(8)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 21.

(9)  OL C 264 E, 2012 9 13, p. 59.

(10)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 72.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0387.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0443.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0444.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0088.

(15)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 75.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0201.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0199.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0246.

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0301.

(20)  OL C 327, 2013 11 12, p. 82.

(21)  OL C 139, 2013 5 17, p. 11.

(22)  JOIN(2013)0001- 2013 2 7.

---

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/110 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/110

---

P7_TA(2014)0036

Auginti skirto genetiškai modifikuoto kukurūzų produkto pateikimas rinkai

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (2013/2974(RSP))

(2016/C 482/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (COM(2013)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (COM(2013)0758),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos sprendimo projektą dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (D003697/01), kuris 2009 m. vasario 25 d. buvo pateiktas komitetui, nurodytam Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnyje, balsuoti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimo projektą dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (D003697/01), kuris 2009 m. vasario 25 d. buvo pateiktas komitetui, nurodytam Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnyje, balsuoti,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. komitete, nurodytame Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnyje, vykusį balsavimą dėl 1507 linijos kukurūzų, kurio metu nebuvo pateikta jokia nuomonė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. komitete, nurodytame Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnyje, vykusį balsavimą dėl 1507 linijos kukurūzų, kurio metu nebuvo pateikta jokia nuomonė,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės šešias mokslines nuomones dėl 1507 linijos kukurūzų, pateiktas nuo 2005 m. iki 2012 m. lapkričio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės šešias mokslines nuomones dėl 1507 linijos kukurūzų, pateiktas nuo 2005 m. iki 2012 m. lapkričio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 365/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos gliufosinato patvirtinimo sąlygų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 365/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos gliufosinato patvirtinimo sąlygų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 4 d. Aplinkos tarybos priimtas išvadas dėl genetiškai modifikuotų organizmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 4 d. Aplinkos tarybos priimtas išvadas dėl genetiškai modifikuotų organizmų,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą 2011/.../ES, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą 2011/.../ES, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (3),

| — | atsižvelgdamas į Specialųjį „Eurobarometro“ pranešimą Nr. 354 dėl pavojų, susijusių su maistu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialųjį „Eurobarometro“ pranešimą Nr. 354 dėl pavojų, susijusių su maistu (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 26 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo (septintoji kolegija) sprendimą dėl 1507 linijos kukurūzų apgalvoto išleidimo į aplinką (Byla T-164/10) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 26 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo (septintoji kolegija) sprendimą dėl 1507 linijos kukurūzų apgalvoto išleidimo į aplinką (Byla T-164/10) (5),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5 straipsnio 5 dalį ir 8 straipsnį (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5 straipsnio 5 dalį ir 8 straipsnį (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi Direktyvos 2001/18/EB 18 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad sprendime dėl apgalvoto GMO išleidimo į aplinką nurodoma 19 straipsnio 3 dalyje numatyta informacija; |
| --- | --- |

A.

kadangi Direktyvos 2001/18/EB 18 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad sprendime dėl apgalvoto GMO išleidimo į aplinką nurodoma 19 straipsnio 3 dalyje numatyta informacija;

| B. | kadangi Direktyvos 2001/18/EB 19 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad 18 straipsnyje numatytame raštiškame sutikime visada aiškiai, be kita ko, turi būti nurodomos tam tikrų ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių sričių apsaugos sąlygos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvos 2001/18/EB 19 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad 18 straipsnyje numatytame raštiškame sutikime visada aiškiai, be kita ko, turi būti nurodomos tam tikrų ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių sričių apsaugos sąlygos;

| C. | kadangi Komisijos pasiūlyme tokių nurodymų nepateikiama; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos pasiūlyme tokių nurodymų nepateikiama;

| D. | kadangi 2009 m. vasario 25 d. nuolatiniame komitete balsuojant dėl Komisijos pasiūlymo dėl leidimo nebuvo priimta jokia nuomonė; kadangi tik 6 valstybės narės balsavo už pasiūlymą, tuo tarpu 12 valstybių narių balsavo prieš, o 7 susilaikė; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2009 m. vasario 25 d. nuolatiniame komitete balsuojant dėl Komisijos pasiūlymo dėl leidimo nebuvo priimta jokia nuomonė; kadangi tik 6 valstybės narės balsavo už pasiūlymą, tuo tarpu 12 valstybių narių balsavo prieš, o 7 susilaikė;

| E. | kadangi, remdamasi EFSA rekomendacijomis ir siekdama įvykdyti sąlygas leidimui gauti, Komisija iš esmės pakeitė pasiūlymą, pvz., pakeitė nuostatas dėl ženklinimo taisyklių, stebėsenos ir metodikos, nurodytos vabzdžių atsparumo valdymo plane; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remdamasi EFSA rekomendacijomis ir siekdama įvykdyti sąlygas leidimui gauti, Komisija iš esmės pakeitė pasiūlymą, pvz., pakeitė nuostatas dėl ženklinimo taisyklių, stebėsenos ir metodikos, nurodytos vabzdžių atsparumo valdymo plane;

| F. | kadangi, palyginti su redakcija, dėl kurios buvo balsuojama nuolatiniame komitete 2009 m. vasario 25 d., atliekant pakeitimus, be kita ko, buvo išbrauktos nuorodos į 1507 linijos kukurūzų atsparumo gliufosinatui savybę ir įtrauktas reikalavimas informuoti veiklos vykdytojus, kad jie nenaudotų produktų, kurių sudėtyje yra gliufosinato herbicidų, tokiais būdais, kurie skiriasi nuo įprastos elgesio su neatspariais gliufosinatui kukurūzais praktikos; |
| --- | --- |

F.

kadangi, palyginti su redakcija, dėl kurios buvo balsuojama nuolatiniame komitete 2009 m. vasario 25 d., atliekant pakeitimus, be kita ko, buvo išbrauktos nuorodos į 1507 linijos kukurūzų atsparumo gliufosinatui savybę ir įtrauktas reikalavimas informuoti veiklos vykdytojus, kad jie nenaudotų produktų, kurių sudėtyje yra gliufosinato herbicidų, tokiais būdais, kurie skiriasi nuo įprastos elgesio su neatspariais gliufosinatui kukurūzais praktikos;

| G. | kadangi pakeistas pasiūlymas nebuvo aptartas su valstybių narių ekspertais ir dėl jo nebuvo balsuota nuolatiniame komitete, tačiau jis buvo perduotas tiesiogiai Ministrų Tarybai; |
| --- | --- |

G.

kadangi pakeistas pasiūlymas nebuvo aptartas su valstybių narių ekspertais ir dėl jo nebuvo balsuota nuolatiniame komitete, tačiau jis buvo perduotas tiesiogiai Ministrų Tarybai;

| H. | kadangi pagal 2013 m. rugsėjo 26 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą dėl Pioneer Hi-Bred International paraiškos dėl 1507 linijos kukurūzų apgalvoto išleidimo į aplinką Komisijai nedraudžiama persvarstyti savo poziciją ir pateikti nuolatiniam komitetui naują pasiūlymą, pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 8 straipsnio 1 pastraipą atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliuciją, kurioje rekomenduojama nesuteikti leidimo 1507 linijos kukurūzams; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal 2013 m. rugsėjo 26 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą dėl Pioneer Hi-Bred International paraiškos dėl 1507 linijos kukurūzų apgalvoto išleidimo į aplinką Komisijai nedraudžiama persvarstyti savo poziciją ir pateikti nuolatiniam komitetui naują pasiūlymą, pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 8 straipsnio 1 pastraipą atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliuciją, kurioje rekomenduojama nesuteikti leidimo 1507 linijos kukurūzams;

EFSA rizikos įvertinimas

| I. | kadangi po balsavimo nuolatiniame komitete EFSA Komisijos prašymu pateikė tris mokslines nuomones, kuriose pateikiami atnaujinti jos ankstesni rizikos įvertinimai ir rizikos valdymo rekomendacijos; |
| --- | --- |

I.

kadangi po balsavimo nuolatiniame komitete EFSA Komisijos prašymu pateikė tris mokslines nuomones, kuriose pateikiami atnaujinti jos ankstesni rizikos įvertinimai ir rizikos valdymo rekomendacijos;

| J. | kadangi savo 2012 m. vasario mėn. pateiktoje nuomonėje EFSA aiškiai nesutiko su pareiškėjo išvada, jog pareiškėjo cituojamas tyrimas suteikia pakankamų įrodymų, kad ES 1057 linijos kukurūzų poveikio netiksliniam Lepidoptera būriui rizika yra nedidelė, tačiau atkreipė dėmesį į tai, kad labai jautriems netiksliniams drugeliams ir drugiams gali būti pavojinga susidurti su 1507 linijos kukurūzų žiedadulkėmis (7); |
| --- | --- |

J.

kadangi savo 2012 m. vasario mėn. pateiktoje nuomonėje EFSA aiškiai nesutiko su pareiškėjo išvada, jog pareiškėjo cituojamas tyrimas suteikia pakankamų įrodymų, kad ES 1057 linijos kukurūzų poveikio netiksliniam Lepidoptera būriui rizika yra nedidelė, tačiau atkreipė dėmesį į tai, kad labai jautriems netiksliniams drugeliams ir drugiams gali būti pavojinga susidurti su 1507 linijos kukurūzų žiedadulkėmis (7);

| K. | kadangi Bt toksinas Cry1F, kurį išskiria 1507 linijos kukurūzai, skiriasi nuo įprastų rūšių Bt toksinų ir įrodyta, kad jis daro skirtingą poveikį netiksliniam Lepidoptera būriui; kadangi dėl Cry1F proteino buvo atlikta nedaug tyrimų ir nebuvo atlikta jokių jo poveikio vandens gyvūnų rūšims ir dirvožemio organizmams tyrimų; kadangi EFSA tvirtina, kad Cry1F proteino kiekis 1507 linijos kukurūzų žiedadulkėse yra maždaug 350 kartų didesnis nei Cry1F proteino kiekis MON 810 linijos kukurūzų žiedadulkėse (8); |
| --- | --- |

K.

kadangi Bt toksinas Cry1F, kurį išskiria 1507 linijos kukurūzai, skiriasi nuo įprastų rūšių Bt toksinų ir įrodyta, kad jis daro skirtingą poveikį netiksliniam Lepidoptera būriui; kadangi dėl Cry1F proteino buvo atlikta nedaug tyrimų ir nebuvo atlikta jokių jo poveikio vandens gyvūnų rūšims ir dirvožemio organizmams tyrimų; kadangi EFSA tvirtina, kad Cry1F proteino kiekis 1507 linijos kukurūzų žiedadulkėse yra maždaug 350 kartų didesnis nei Cry1F proteino kiekis MON 810 linijos kukurūzų žiedadulkėse (8);

| L. | kadangi kompanija Pioneer, gavusi Komisijos prašymą, atsisakė persvarstyti savo paraišką dėl leidimo ir pateikti papildomų dokumentų dėl netikslinių organizmų stebėsenos ir rizikos valdymo priemonių; |
| --- | --- |

L.

kadangi kompanija Pioneer, gavusi Komisijos prašymą, atsisakė persvarstyti savo paraišką dėl leidimo ir pateikti papildomų dokumentų dėl netikslinių organizmų stebėsenos ir rizikos valdymo priemonių;

| M. | kadangi EFSA pripažįsta, jog ji savo rizikos įvertinime neatsižvelgia į galimą riziką, susijusią su kitomis 1507 linijos kukurūzų savybėmis, būtent jų atsparumu herbicidui amonio gliufosinatui (9), nors dėl šios savybės gali būti naudojama daugiau gliufosinato; |
| --- | --- |

M.

kadangi EFSA pripažįsta, jog ji savo rizikos įvertinime neatsižvelgia į galimą riziką, susijusią su kitomis 1507 linijos kukurūzų savybėmis, būtent jų atsparumu herbicidui amonio gliufosinatui (9), nors dėl šios savybės gali būti naudojama daugiau gliufosinato;

Gliufosinatas

| N. | kadangi EFSA atlikdama rizikos aplinkai vertinimą privalo įvertinti netiesioginį poveikį, pvz., pesticidų naudojimą, ir galimą poveikį biologinei įvairovei ir netiksliniams organizmams, kurį gali daryti bet kurie pavieniai genetiškai modifikuoti herbicidams atsparūs žemės ūkio augalai keičiant žemės ūkio praktiką (įskaitant poveikį skirtingai naudojant herbicidus) (10); |
| --- | --- |

N.

kadangi EFSA atlikdama rizikos aplinkai vertinimą privalo įvertinti netiesioginį poveikį, pvz., pesticidų naudojimą, ir galimą poveikį biologinei įvairovei ir netiksliniams organizmams, kurį gali daryti bet kurie pavieniai genetiškai modifikuoti herbicidams atsparūs žemės ūkio augalai keičiant žemės ūkio praktiką (įskaitant poveikį skirtingai naudojant herbicidus) (10);

| O. | kadangi gliufosinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi jau patvirtintoms medžiagoms atmetimo kriterijai taikomi, kai patvirtinimas turi būti atnaujintas; kadangi gliufosinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2017 m. (11); kadangi dėl šios priežasties gliufosinato naudojimas iš esmės turėtų būti nutrauktas 2017 m.; |
| --- | --- |

O.

kadangi gliufosinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi jau patvirtintoms medžiagoms atmetimo kriterijai taikomi, kai patvirtinimas turi būti atnaujintas; kadangi gliufosinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2017 m. (11); kadangi dėl šios priežasties gliufosinato naudojimas iš esmės turėtų būti nutrauktas 2017 m.;

| P. | kadangi ne ES šalyse, pvz., JAV ir Kanadoje, 1507 linijos kukurūzais jų gamintojai prekiauja kaip gliufosinatui atspariu žemės ūkio augalu, o, kalbant apie naudojimą ES, pareiškėjas tvirtina, kad atsparumo gliufosinatui genas turi būti naudojamas tik kaip žymimasis genas; |
| --- | --- |

P.

kadangi ne ES šalyse, pvz., JAV ir Kanadoje, 1507 linijos kukurūzais jų gamintojai prekiauja kaip gliufosinatui atspariu žemės ūkio augalu, o, kalbant apie naudojimą ES, pareiškėjas tvirtina, kad atsparumo gliufosinatui genas turi būti naudojamas tik kaip žymimasis genas;

| Q. | kadangi neaišku, kaip Komisija ketina įgyvendinti būsimą gliufosinato uždraudimą, kai jis vis dar tiekiamas rinkai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi neaišku, kaip Komisija ketina įgyvendinti būsimą gliufosinato uždraudimą, kai jis vis dar tiekiamas rinkai;

Bendra GMO padėtis ES

| R. | kadangi jokio GMO nebuvo leista auginti ES nuo 2010 m., kai leidimas buvo suteiktas bulvių veislei „Amflora“; kadangi šį leidimą 2013 m. gruodžio 13 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas anuliavo ir kadangi vienintelis augalas, kurį auginti buvo suteiktas leidimas, yra Monsanto kukurūzai MON 810, kuriems leidimas jau seniai turi būti atnaujintas; |
| --- | --- |

R.

kadangi jokio GMO nebuvo leista auginti ES nuo 2010 m., kai leidimas buvo suteiktas bulvių veislei „Amflora“; kadangi šį leidimą 2013 m. gruodžio 13 d. Europos Sąjungos Bendrasis Teismas anuliavo ir kadangi vienintelis augalas, kurį auginti buvo suteiktas leidimas, yra Monsanto kukurūzai MON 810, kuriems leidimas jau seniai turi būti atnaujintas;

| S. | kadangi plačiai pripažinta, kaip patvirtinta anksčiau minėtose 2008 m. gruodžio 4 d. Aplinkos tarybos išvadose, kad į ilgalaikį GMO auginimo poveikį ir poveikį netiksliniams organizmams iki šiol nebuvo deramai atsižvelgiama atliekant rizikos vertinimus; |
| --- | --- |

S.

kadangi plačiai pripažinta, kaip patvirtinta anksčiau minėtose 2008 m. gruodžio 4 d. Aplinkos tarybos išvadose, kad į ilgalaikį GMO auginimo poveikį ir poveikį netiksliniams organizmams iki šiol nebuvo deramai atsižvelgiama atliekant rizikos vertinimus;

| T. | kadangi ir Taryba (12), ir Europos Parlamentas (13) pripažįsta, jog būtina griežčiau vertinti ilgalaikį GMO poveikį, taip pat atlikti nepriklausomą galimos rizikos, susijusios su apgalvotu GMO išleidimu arba jų pateikimu į rinką, tyrimą ir reikia užtikrinti nepriklausomiems tyrėjams prieigą prie visos susijusios medžiagos; |
| --- | --- |

T.

kadangi ir Taryba (12), ir Europos Parlamentas (13) pripažįsta, jog būtina griežčiau vertinti ilgalaikį GMO poveikį, taip pat atlikti nepriklausomą galimos rizikos, susijusios su apgalvotu GMO išleidimu arba jų pateikimu į rinką, tyrimą ir reikia užtikrinti nepriklausomiems tyrėjams prieigą prie visos susijusios medžiagos;

| U. | kadangi, kaip nurodoma, be kita ko, 2010 m. Specialiajame „Eurobarometro“ pranešime Nr. 354, didelė vartotojų dauguma yra susirūpinę dėl maisto, pagaminto iš genetiškai modifikuotų organizmų; kadangi genetiškai modifikuoti 1507 linijos kukurūzai vartotojams neduoda jokios naudos; |
| --- | --- |

U.

kadangi, kaip nurodoma, be kita ko, 2010 m. Specialiajame „Eurobarometro“ pranešime Nr. 354, didelė vartotojų dauguma yra susirūpinę dėl maisto, pagaminto iš genetiškai modifikuotų organizmų; kadangi genetiškai modifikuoti 1507 linijos kukurūzai vartotojams neduoda jokios naudos;

| 1. | nepritaria tam, kad būtų priimtas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB; |
| --- | --- |

1.

nepritaria tam, kad būtų priimtas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB;

| 2. | mano, jog pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo viršijami pagal Direktyvą 2001/18/EB suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

2.

mano, jog pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo viršijami pagal Direktyvą 2001/18/EB suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| 3. | ragina Tarybą atmesti šį Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą atmesti šį Komisijos pasiūlymą;

| 4. | ragina Komisiją nesiūlyti išduoti leidimų jokioms naujoms GMO rūšims ar atnaujinti senų leidimų, kol bus gerokai patobulinti rizikos vertinimo metodai; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją nesiūlyti išduoti leidimų jokioms naujoms GMO rūšims ar atnaujinti senų leidimų, kol bus gerokai patobulinti rizikos vertinimo metodai;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

(2)  OL L 111, 2013 4 23, p. 27.

(3)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 350.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/factsheet/docs/reporten.pdf

(5)  http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?doclang=EN&text=&pageIndex=0&part=1&mode=lst&docid=142241&occ=first&dir=&cid=127901

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(7)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2429.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm.

(10)  2008 m. rugsėjo 8 d. Komisijos laiškas EFSA dėl herbicidams atsparių augalų rizikos aplinkai vertinimo.

(11)  http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:111:0027:0029:LT:PDF

(12)  2008 m. gruodžio 4 d. Aplinkos tarybos išvados.

(13)  Žiūrėti 2011 m. liepos 5 d. minėtąją poziciją.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/114

---

P7_TA(2014)0037

Pagarba pagrindinei teisei laisvai judėti ES

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagarbos pagrindinei teisei laisvai judėti ES (2013/2960(RSP))

(2016/C 482/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21, 45, 47 ir 151 straipsnius ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 15, 21, 29, 34 ir 45 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21, 45, 47 ir 151 straipsnius ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 15, 21, 29, 34 ir 45 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (1), ypač į jos 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (1), ypač į jos 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (3) ir į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (3) ir į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą „Užtikrintas laisvas darbuotojų judėjimas. Teisės ir pagrindiniai pokyčiai“ (COM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą „Užtikrintas laisvas darbuotojų judėjimas. Teisės ir pagrindiniai pokyčiai“ (COM(2010)0373),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 14 d. paskelbtą nedirbančių ES vidaus migrantų teisių gauti specialias neįmokines išmokas pinigais ir pagal gyvenamąją vietą teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas poveikio valstybių narių socialinės apsaugos sistemoms tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 14 d. paskelbtą nedirbančių ES vidaus migrantų teisių gauti specialias neįmokines išmokas pinigais ir pagal gyvenamąją vietą teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas poveikio valstybių narių socialinės apsaugos sistemoms tyrimą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Laisvas ES piliečių ir jų šeimos narių judėjimas. Penki veiksmai, kuriais siekiama pokyčių“ (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Laisvas ES piliečių ir jų šeimos narių judėjimas. Penki veiksmai, kuriais siekiama pokyčių“ (COM(2013)0837),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko pavaduotojos V. Reding 2013 m. gruodžio 5 d. pareiškimą dėl laisvo judėjimo Teisingumo ir vidaus reikalų tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko pavaduotojos V. Reding 2013 m. gruodžio 5 d. pareiškimą dėl laisvo judėjimo Teisingumo ir vidaus reikalų tarybai,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario László Andoro 2014 m. sausio 1 d. pareiškimą dėl laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo apribojimų panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario László Andoro 2014 m. sausio 1 d. pareiškimą dėl laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo apribojimų panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi teisė laisvai judėti – viena iš keturių pagrindinių ES laisvių, kurios Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo įtvirtintos kaip kertinis Europos integracijos akmuo ir kaip tiesiogiai susijusios su ES pilietybe; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė laisvai judėti – viena iš keturių pagrindinių ES laisvių, kurios Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo įtvirtintos kaip kertinis Europos integracijos akmuo ir kaip tiesiogiai susijusios su ES pilietybe;

| B. | kadangi laisvas judėjimas – viena iš pagrindinių ES vertybių, nes taip jos piliečiams sudaroma galimybė rinktis, kur gyventi ir dirbti, ir skatinamas judumas ir vystymasis darbo rinkoje, švietimo sistemoje ir kitose srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi laisvas judėjimas – viena iš pagrindinių ES vertybių, nes taip jos piliečiams sudaroma galimybė rinktis, kur gyventi ir dirbti, ir skatinamas judumas ir vystymasis darbo rinkoje, švietimo sistemoje ir kitose srityse;

| C. | kadangi judėjimo laisvė yra visiems ES piliečiams užtikrinama teisė nepaisant galimos sienų kontrolės, kurią kai kurios valstybės narės taiko į savo teritoriją atvykstantiems ES piliečiams; kadangi tai, kad ne visos valstybės narės priklauso Šengeno erdvei, neigiamai nepaveikia nė vieno ES piliečio teisės laisvai judėti Sąjungoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi judėjimo laisvė yra visiems ES piliečiams užtikrinama teisė nepaisant galimos sienų kontrolės, kurią kai kurios valstybės narės taiko į savo teritoriją atvykstantiems ES piliečiams; kadangi tai, kad ne visos valstybės narės priklauso Šengeno erdvei, neigiamai nepaveikia nė vieno ES piliečio teisės laisvai judėti Sąjungoje;

| D. | kadangi, ES piliečių nuomone, laisvas judėjimas – labiausiai su ES pilietybe susijusi teisė ir teigiamiausiai vertintinas ES laimėjimas, atnešantis jų šalies ekonomikai ekonominę naudą; |
| --- | --- |

D.

kadangi, ES piliečių nuomone, laisvas judėjimas – labiausiai su ES pilietybe susijusi teisė ir teigiamiausiai vertintinas ES laimėjimas, atnešantis jų šalies ekonomikai ekonominę naudą;

| E. | kadangi ES darbuotojų indėlis į priimančiosios šalies socialinės rūpybos sistemą prilygsta tos šalies darbuotojų indėliui; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES darbuotojų indėlis į priimančiosios šalies socialinės rūpybos sistemą prilygsta tos šalies darbuotojų indėliui;

| F. | kadangi laisvo ES mobiliųjų darbuotojų judėjimo nauda priimančiosios šalies vystymuisi matoma visoje Europoje, ypač sveikatos priežiūros, žemės ūkio ir statybos srityse; |
| --- | --- |

F.

kadangi laisvo ES mobiliųjų darbuotojų judėjimo nauda priimančiosios šalies vystymuisi matoma visoje Europoje, ypač sveikatos priežiūros, žemės ūkio ir statybos srityse;

| G. | kadangi ES piliečių laisvė gyventi bet kurioje ES šalyje taikoma visiems ES piliečiams be apribojimų, tačiau galioja Direktyvoje 2004/38/EB nustatyta sąlyga, jog po trijų mėnesių atitinkamas ES pilietis turi atitikti teisines sąlygas, kad netaptų našta priimančiajai šaliai; kadangi laisvas darbuotojų judėjimas – ES bendrosios rinkos sėkmės ramstis; kadangi, nors tik 2,8 proc. visų ES piliečių gyvena ne savo, o kitoje valstybėje narėje, jie iš esmės prisideda prie vidaus rinkos sėkmės ir Europos ekonomikos klestėjimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES piliečių laisvė gyventi bet kurioje ES šalyje taikoma visiems ES piliečiams be apribojimų, tačiau galioja Direktyvoje 2004/38/EB nustatyta sąlyga, jog po trijų mėnesių atitinkamas ES pilietis turi atitikti teisines sąlygas, kad netaptų našta priimančiajai šaliai; kadangi laisvas darbuotojų judėjimas – ES bendrosios rinkos sėkmės ramstis; kadangi, nors tik 2,8 proc. visų ES piliečių gyvena ne savo, o kitoje valstybėje narėje, jie iš esmės prisideda prie vidaus rinkos sėkmės ir Europos ekonomikos klestėjimo;

| H. | kadangi vienodo požiūrio ar nediskriminavimo principai reiškia, kad visi ES piliečiai turi tokias pat teises ir pareigas, kaip ir priimančiosios šalies piliečiai (šiuo principu pagrįsti Reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009); kadangi visos valstybės narės, atsižvelgdamos į šiuos principus, gali laisvai nuspręsti, kokias socialinės apsaugos išmokas suteikti ir kokiomis sąlygomis; kadangi pagal ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo taisykles neleidžiama diskriminuoti išmokant socialinės apsaugos išmokas ES piliečiams, kurie yra atitinkamos valstybės narės darbuotojai, tiesioginiai darbuotojų šeimų nariai ar įprastai gyvena toje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi vienodo požiūrio ar nediskriminavimo principai reiškia, kad visi ES piliečiai turi tokias pat teises ir pareigas, kaip ir priimančiosios šalies piliečiai (šiuo principu pagrįsti Reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009); kadangi visos valstybės narės, atsižvelgdamos į šiuos principus, gali laisvai nuspręsti, kokias socialinės apsaugos išmokas suteikti ir kokiomis sąlygomis; kadangi pagal ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo taisykles neleidžiama diskriminuoti išmokant socialinės apsaugos išmokas ES piliečiams, kurie yra atitinkamos valstybės narės darbuotojai, tiesioginiai darbuotojų šeimų nariai ar įprastai gyvena toje valstybėje narėje;

| I. | kadangi didesnį darbuotojų asmenų judumą būtina užtikrinti atsižvelgiant į šiuolaikinę Europos visuomenę, ypač dėl pramonės pokyčių, globalizacijos, naujų darbo modelių, demografinių pokyčių ir transporto priemonių vystymosi; |
| --- | --- |

I.

kadangi didesnį darbuotojų asmenų judumą būtina užtikrinti atsižvelgiant į šiuolaikinę Europos visuomenę, ypač dėl pramonės pokyčių, globalizacijos, naujų darbo modelių, demografinių pokyčių ir transporto priemonių vystymosi;

| J. | kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra teigiamas socialinis ir ekonominis pavyzdys ES ir valstybėms narėms: tai ES integracijos, ekonominio vystymosi, socialinės sanglaudos, asmeninio tobulėjimo profesinėje srityje, kovos su neigiamais ekonominės krizės padariniais ir Sąjungos, kaip stipresnės ekonominės galios, pasirengusios atremti pasaulinių pokyčių iššūkius, kertinis akmuo; |
| --- | --- |

J.

kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra teigiamas socialinis ir ekonominis pavyzdys ES ir valstybėms narėms: tai ES integracijos, ekonominio vystymosi, socialinės sanglaudos, asmeninio tobulėjimo profesinėje srityje, kovos su neigiamais ekonominės krizės padariniais ir Sąjungos, kaip stipresnės ekonominės galios, pasirengusios atremti pasaulinių pokyčių iššūkius, kertinis akmuo;

| K. | kadangi nuo 2014 m. sausio 1 d. panaikinamos pereinamosios laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo nuostatos; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2014 m. sausio 1 d. panaikinamos pereinamosios laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo nuostatos;

| L. | kadangi Taryba, pvz., neseniai per Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje surengtas diskusijas (2013 m. spalio 8 d., 2013 m. gruodžio 5–6 d.), yra pakartojusi, kad remia laisvą judėjimą, ir pripažinusi jo teikiamą abipusę naudą; |
| --- | --- |

L.

kadangi Taryba, pvz., neseniai per Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje surengtas diskusijas (2013 m. spalio 8 d., 2013 m. gruodžio 5–6 d.), yra pakartojusi, kad remia laisvą judėjimą, ir pripažinusi jo teikiamą abipusę naudą;

| M. | kadangi artėjant Europos Parlamento rinkimams kai kurios politinės partijos laisvo ES piliečių judėjimo klausimą įtraukė į savo kampanijos programą; kadangi esama rizikos, kad, leidus šiai diskusijai vykti neracionaliai, nepasitenkinimas būtų nukreiptas prieš ES piliečius iš kai kurių valstybių arba prieš mobilius ES piliečius ir dėl to sustiprėtų rasizmas ir ksenofobija; kadangi aukšto rango Europos politikai neseniai padarė keletą populistinių pareiškimų, kurie kelia grėsmę teisei laisvai judėt |
| --- | --- |

M.

kadangi artėjant Europos Parlamento rinkimams kai kurios politinės partijos laisvo ES piliečių judėjimo klausimą įtraukė į savo kampanijos programą; kadangi esama rizikos, kad, leidus šiai diskusijai vykti neracionaliai, nepasitenkinimas būtų nukreiptas prieš ES piliečius iš kai kurių valstybių arba prieš mobilius ES piliečius ir dėl to sustiprėtų rasizmas ir ksenofobija; kadangi aukšto rango Europos politikai neseniai padarė keletą populistinių pareiškimų, kurie kelia grėsmę teisei laisvai judėt

| N. | kadangi neseniai atlikti Komisijos tyrimai parodė, kad mobilieji darbuotojai užtikrina grynąjį įnašą į priimančiųjų šalių ekonomiką ir biudžetą; kadangi mobilieji darbuotojai kaip grupė į priimančiosios šalies biudžetą sumoka daugiau mokesčių ir socialinės apsaugos įmokų negu gauna išmokų, o nedirbančių mobilių ES piliečių išlaidos sveikatos priežiūrai labai mažos palyginti su bendromis išlaidomis sveikatos priežiūrai (0,2 proc.) arba su priimančių valstybių ekonomika (0,01 proc. BVP) ir ES piliečiai sudaro labai mažą specialių neįmokinių išmokų gavėjų dalį; |
| --- | --- |

N.

kadangi neseniai atlikti Komisijos tyrimai parodė, kad mobilieji darbuotojai užtikrina grynąjį įnašą į priimančiųjų šalių ekonomiką ir biudžetą; kadangi mobilieji darbuotojai kaip grupė į priimančiosios šalies biudžetą sumoka daugiau mokesčių ir socialinės apsaugos įmokų negu gauna išmokų, o nedirbančių mobilių ES piliečių išlaidos sveikatos priežiūrai labai mažos palyginti su bendromis išlaidomis sveikatos priežiūrai (0,2 proc.) arba su priimančių valstybių ekonomika (0,01 proc. BVP) ir ES piliečiai sudaro labai mažą specialių neįmokinių išmokų gavėjų dalį;

| 1. | ragina valstybes nares laikytis Sutarties nuostatų dėl laisvą judėjimą reglamentuojančių ES taisyklių ir užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų paisoma lygybės ir pagrindinės teisės laisvai judėti principų; |
| --- | --- |

1.

ragina valstybes nares laikytis Sutarties nuostatų dėl laisvą judėjimą reglamentuojančių ES taisyklių ir užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų paisoma lygybės ir pagrindinės teisės laisvai judėti principų;

| 2. | kategoriškai nesutinka su pozicija, kurios laikosi kai kurie Europos valstybių vadovai, ragindami imtis pokyčių ir apriboti laisvą piliečių judėjimą; ragina valstybes nares susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie galėtų daryti poveikį teisei laisvai judėti, kuri grindžiama pagrindiniais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

2.

kategoriškai nesutinka su pozicija, kurios laikosi kai kurie Europos valstybių vadovai, ragindami imtis pokyčių ir apriboti laisvą piliečių judėjimą; ragina valstybes nares susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie galėtų daryti poveikį teisei laisvai judėti, kuri grindžiama pagrindiniais ES teisės aktais;

| 3. | kategoriškai atmeta bet kokį pasiūlymą riboti ES migrantų skaičių, nes tai prieštarautų ES sutartyje nustatytam laisvo asmenų judėjimo principui; pažymi, kad dėl darbo jėgos judumo skatinamas ES ekonomikos konkurencingumas; |
| --- | --- |

3.

kategoriškai atmeta bet kokį pasiūlymą riboti ES migrantų skaičių, nes tai prieštarautų ES sutartyje nustatytam laisvo asmenų judėjimo principui; pažymi, kad dėl darbo jėgos judumo skatinamas ES ekonomikos konkurencingumas;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti griežtą Sąjungos teisės vykdymą siekiant garantuoti, kad su visais ES darbuotojais būtų elgiamasi vienodai ir kad jie nebūtų diskriminuojami galimybės įsidarbinti, užimtumo ir darbo sąlygų, atlyginimo, atleidimo, taip pat socialinių ir mokestinių išmokų požiūriais, ir taip būtų užtikrinta sąžininga įmonių konkurencija; ragina nacionalines valdžios institucijas kovoti su bet kokiais nepagrįstais darbuotojų teisės laisvai judėti apribojimais arba kliūtimis, taip pat su bet kokiu tų darbuotojų išnaudojimu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti griežtą Sąjungos teisės vykdymą siekiant garantuoti, kad su visais ES darbuotojais būtų elgiamasi vienodai ir kad jie nebūtų diskriminuojami galimybės įsidarbinti, užimtumo ir darbo sąlygų, atlyginimo, atleidimo, taip pat socialinių ir mokestinių išmokų požiūriais, ir taip būtų užtikrinta sąžininga įmonių konkurencija; ragina nacionalines valdžios institucijas kovoti su bet kokiais nepagrįstais darbuotojų teisės laisvai judėti apribojimais arba kliūtimis, taip pat su bet kokiu tų darbuotojų išnaudojimu;

| 5. | primena, kad pagal laisvo darbuotojų judėjimo principą kiekvienam Sąjungos piliečiui – nesvarbu, kur jo gyvenamoji vieta – suteikiama teisė laisvai vykti į kitą valstybę narę siekiant joje dirbti ir (arba) gyventi darbo tikslais; |
| --- | --- |

5.

primena, kad pagal laisvo darbuotojų judėjimo principą kiekvienam Sąjungos piliečiui – nesvarbu, kur jo gyvenamoji vieta – suteikiama teisė laisvai vykti į kitą valstybę narę siekiant joje dirbti ir (arba) gyventi darbo tikslais;

| 6. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą (COM(2013)0837), kuriame išdėstyti penki veiksmai, skirti padėti valstybėms narėms ir jų vietos valdžios institucijoms taikyti ES teisės nuostatas, ir priemonės jų visapusiškam potencialui užtikrinti, ir šiuo požiūriu visokeriopai remia šiuos veiksmus, kurie turi būti įgyvendinti kartu su valstybėmis narėmis: pagalbą valstybėms narėms kovojant su fiktyviomis santuokomis (vadovas), pagalbą valdžios institucijoms taikant ES socialinės apsaugos koordinavimo taisykles (praktinės gairės), pagalbą valdžios institucijoms atremiant su socialine atskirtimi susijusius iššūkius (finansavimas), vietos valdžios institucijų geriausios praktikos mainus, taip pat mokymus ir paramą vietos valdžios institucijoms siekiant taikyti ES laisvo judėjimo taisykles; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą (COM(2013)0837), kuriame išdėstyti penki veiksmai, skirti padėti valstybėms narėms ir jų vietos valdžios institucijoms taikyti ES teisės nuostatas, ir priemonės jų visapusiškam potencialui užtikrinti, ir šiuo požiūriu visokeriopai remia šiuos veiksmus, kurie turi būti įgyvendinti kartu su valstybėmis narėmis: pagalbą valstybėms narėms kovojant su fiktyviomis santuokomis (vadovas), pagalbą valdžios institucijoms taikant ES socialinės apsaugos koordinavimo taisykles (praktinės gairės), pagalbą valdžios institucijoms atremiant su socialine atskirtimi susijusius iššūkius (finansavimas), vietos valdžios institucijų geriausios praktikos mainus, taip pat mokymus ir paramą vietos valdžios institucijoms siekiant taikyti ES laisvo judėjimo taisykles;

| 7. | ragina valstybes nares nediskriminuoti ES mobiliųjų darbuotojų klaidingai siejant laisvo judėjimo darbo tikslais teisę su tariamu piktnaudžiavimu socialinės apsaugos sistemomis; pabrėžia, jog nė viena apie šią naštą skelbianti valstybė narė nepateikė įrodymų Komisijai, nors jų buvo prašyta tai padaryti; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares nediskriminuoti ES mobiliųjų darbuotojų klaidingai siejant laisvo judėjimo darbo tikslais teisę su tariamu piktnaudžiavimu socialinės apsaugos sistemomis; pabrėžia, jog nė viena apie šią naštą skelbianti valstybė narė nepateikė įrodymų Komisijai, nors jų buvo prašyta tai padaryti;

| 8. | ragina Komisiją vykdyti sistemingą ir išsamią stebėseną, kaip laikomasi pagrindinės ES darbuotojų teisės laisvai judėti; ragina Komisiją toliau stengtis užtikrinti, kad valstybės narės iki galo ir teisingai į nacionalinę teisę perkeltų ir įgyvendintų Direktyvą 2004/38/EB, ir visapusiškai naudotis savo galiomis inicijuoti pažeidimo tyrimo procedūrą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją vykdyti sistemingą ir išsamią stebėseną, kaip laikomasi pagrindinės ES darbuotojų teisės laisvai judėti; ragina Komisiją toliau stengtis užtikrinti, kad valstybės narės iki galo ir teisingai į nacionalinę teisę perkeltų ir įgyvendintų Direktyvą 2004/38/EB, ir visapusiškai naudotis savo galiomis inicijuoti pažeidimo tyrimo procedūrą;

| 9. | ragina valstybes nares visapusiškai ir skaidriai naudoti prieinamus ES fondų, pvz., Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo, išteklius siekiant skatinti integraciją, socialinę įtrauktį ir kovą su skurdu, taip pat remti vietos bendruomenių pastangas spręsti bet kokio į užribį nustumtų piliečių skaičiaus didėjimo problemą; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares visapusiškai ir skaidriai naudoti prieinamus ES fondų, pvz., Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo, išteklius siekiant skatinti integraciją, socialinę įtrauktį ir kovą su skurdu, taip pat remti vietos bendruomenių pastangas spręsti bet kokio į užribį nustumtų piliečių skaičiaus didėjimo problemą;

| 10. | primena valstybėms narėms jų socialinę atsakomybę spręsti piktnaudžiavimo jų socialinės rūpybos sistemomis klausimą neatsižvelgiant į tai, ar jis vykdomas jų pačių piliečių, ar kitų valstybių narių piliečių; ragina valstybes nares laikytis Direktyvos 2004/38/EB nuostatų ir spręsti galimo piktnaudžiavimo klausimus; |
| --- | --- |

10.

primena valstybėms narėms jų socialinę atsakomybę spręsti piktnaudžiavimo jų socialinės rūpybos sistemomis klausimą neatsižvelgiant į tai, ar jis vykdomas jų pačių piliečių, ar kitų valstybių narių piliečių; ragina valstybes nares laikytis Direktyvos 2004/38/EB nuostatų ir spręsti galimo piktnaudžiavimo klausimus;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 1.

(3)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(4)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

(5)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 6.

(6)  OL C 257 E, 2013 9 6, p. 74.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/117

---

P7_TA(2014)0038

Parduodama ES pilietybė

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parduodamos ES pilietybės (2013/2995(RSP))

(2016/C 482/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 4, 5, 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 4, 5, 9 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi tikimasi atsakingų kiekvienos valstybės narės veiksmų siekiant išsaugoti bendras Sąjungos vertybes ir pasiekimus ir kadangi tokios vertybės ir pasiekimai neįkainojami ir negali būti nustatoma jų kaina; |
| --- | --- |

A.

kadangi tikimasi atsakingų kiekvienos valstybės narės veiksmų siekiant išsaugoti bendras Sąjungos vertybes ir pasiekimus ir kadangi tokios vertybės ir pasiekimai neįkainojami ir negali būti nustatoma jų kaina;

| B. | kadangi kai kurios valstybės narės nustatė sistemas, pagal kurias ES pilietybė tiesiogiai arba netiesiogiai parduodama trečiųjų šalių piliečiams; |
| --- | --- |

B.

kadangi kai kurios valstybės narės nustatė sistemas, pagal kurias ES pilietybė tiesiogiai arba netiesiogiai parduodama trečiųjų šalių piliečiams;

| C. | kadangi visa daugiau valstybių narių trečiųjų šalių piliečiams, kurie investuoja atitinkamoje valstybėje narėje, išduoda laikinus arba nuolatinius leidimus gyventi šalyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi visa daugiau valstybių narių trečiųjų šalių piliečiams, kurie investuoja atitinkamoje valstybėje narėje, išduoda laikinus arba nuolatinius leidimus gyventi šalyje;

| D. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse galima įgyti nuolatinį leidimą gyventi, kuris suteikia prieigą prie visos Šengeno erdvės; kadangi tam tikrose valstybėse narėse imtasi veiksmų, kuriuos įgyvendinus tų valstybių narių pilietybė gali būti paprasčiausiai parduodama; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse galima įgyti nuolatinį leidimą gyventi, kuris suteikia prieigą prie visos Šengeno erdvės; kadangi tam tikrose valstybėse narėse imtasi veiksmų, kuriuos įgyvendinus tų valstybių narių pilietybė gali būti paprasčiausiai parduodama;

| E. | kadangi kai kuriais atvejais tokios investicijų programos gali turėti neigiamo šalutinio poveikio, pavyzdžiui, iškraipyti vietos būsto rinką; |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kuriais atvejais tokios investicijų programos gali turėti neigiamo šalutinio poveikio, pavyzdžiui, iškraipyti vietos būsto rinką;

| F. | kadangi visų pirma Maltos vyriausybė neseniai ėmėsi veiksmų siekdama nustatyti tvarką, pagal kurią Maltos pilietybė paprasčiausiai parduodama, o tai automatiškai reiškia, kad paprasčiausiai parduodama visos ES pilietybė, netaikant jokio gyvenamosios vietos reikalavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi visų pirma Maltos vyriausybė neseniai ėmėsi veiksmų siekdama nustatyti tvarką, pagal kurią Maltos pilietybė paprasčiausiai parduodama, o tai automatiškai reiškia, kad paprasčiausiai parduodama visos ES pilietybė, netaikant jokio gyvenamosios vietos reikalavimo;

| G. | kadangi toks paprasčiausias ES pilietybės pardavimas pažeidžia tarpusavio pasitikėjimą, kuriuo grindžiama Sąjunga; |
| --- | --- |

G.

kadangi toks paprasčiausias ES pilietybės pardavimas pažeidžia tarpusavio pasitikėjimą, kuriuo grindžiama Sąjunga;

| H. | kadangi ES piliečiai visų pirma turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi Europos Sąjungoje, balsuoti ir kandidatuoti vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimuose, neatsižvelgiant į tai, kur Europos Sąjungoje jie gyvena, taikant tas pačias sąlygas, kaip ir tos šalies piliečiams, ir už ES ribų gauti pagalbą kitos valstybės narės ambasadoje arba konsulate, taikant tas pačias sąlygas, kaip ir tos valstybės narės piliečiams, jeigu jų pačių valstybės narės atstovybės nėra; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES piliečiai visų pirma turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi Europos Sąjungoje, balsuoti ir kandidatuoti vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimuose, neatsižvelgiant į tai, kur Europos Sąjungoje jie gyvena, taikant tas pačias sąlygas, kaip ir tos šalies piliečiams, ir už ES ribų gauti pagalbą kitos valstybės narės ambasadoje arba konsulate, taikant tas pačias sąlygas, kaip ir tos valstybės narės piliečiams, jeigu jų pačių valstybės narės atstovybės nėra;

| I. | kadangi ES grindžiama valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu, kurį pavyko pasiekti daugelį metų valstybėms narėms ir visai Sąjungai vykdant nuolatinį darbą ir remiantis jų gera valia; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES grindžiama valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu, kurį pavyko pasiekti daugelį metų valstybėms narėms ir visai Sąjungai vykdant nuolatinį darbą ir remiantis jų gera valia;

| J. | kadangi taip pat buvo išreikštas susirūpinimas dėl nusikalstamo piktnaudžiavimo šiomis investicijų programomis, įskaitant pinigų plovimo klausimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi taip pat buvo išreikštas susirūpinimas dėl nusikalstamo piktnaudžiavimo šiomis investicijų programomis, įskaitant pinigų plovimo klausimus;

| K. | kadangi susirūpinimą kelia galima diskriminacija, nes valstybėms narėms taikant tokią praktiką ES pilietybę gali įgyti tik turtingiausi trečiųjų šalių piliečiai, neatsižvelgiant į jokius kitus kriterijus; |
| --- | --- |

K.

kadangi susirūpinimą kelia galima diskriminacija, nes valstybėms narėms taikant tokią praktiką ES pilietybę gali įgyti tik turtingiausi trečiųjų šalių piliečiai, neatsižvelgiant į jokius kitus kriterijus;

| L. | kadangi neaišku, ar Maltos piliečiai turės faktinės naudos iš šios naujos politikos, pavyzdžiui, surenkant mokesčius, turint omenyje tai, kad atitinkami užsienio investuotojai neprivalės jų mokėti; primena, kad pilietybė susijusi ne tik su teisėmis, bet ir su pareigomis; |
| --- | --- |

L.

kadangi neaišku, ar Maltos piliečiai turės faktinės naudos iš šios naujos politikos, pavyzdžiui, surenkant mokesčius, turint omenyje tai, kad atitinkami užsienio investuotojai neprivalės jų mokėti; primena, kad pilietybė susijusi ne tik su teisėmis, bet ir su pareigomis;

| M. | kadangi ES pilietybė – vienas didžiausių ES pasiekimų ir kadangi pagal ES Sutartis gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso išimtinės valstybių narių kompetencijos sričiai; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES pilietybė – vienas didžiausių ES pasiekimų ir kadangi pagal ES Sutartis gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso išimtinės valstybių narių kompetencijos sričiai;

| 1. | yra susirūpinęs dėl to, kad toks pilietybės įgijimo Maltoje būdas, taip pat kitos nacionalinės sistemos, kurias taikant gali būti vykdomas tiesioginis arba netiesioginis vienareikšmiškas ES pilietybės pardavimas, pažeidžia pačią Europos Sąjungos pilietybės koncepciją; |
| --- | --- |

1.

yra susirūpinęs dėl to, kad toks pilietybės įgijimo Maltoje būdas, taip pat kitos nacionalinės sistemos, kurias taikant gali būti vykdomas tiesioginis arba netiesioginis vienareikšmiškas ES pilietybės pardavimas, pažeidžia pačią Europos Sąjungos pilietybės koncepciją;

| 2. | ragina valstybes nares pripažinti ir prisiimti įsipareigojimus, kurių jos turi laikytis siekdamos apsaugoti Sąjungos vertybes ir tikslus; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares pripažinti ir prisiimti įsipareigojimus, kurių jos turi laikytis siekdamos apsaugoti Sąjungos vertybes ir tikslus;

| 3. | ragina Komisiją kaip Sutarčių sergėtoją aiškiai nurodyti, ar minėtosios sistemos atitinka Sutarčių ir Šengeno sienų kodekso, taip pat ES taisyklių, kuriomis draudžiama diskriminacija, turinį ir principus; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją kaip Sutarčių sergėtoją aiškiai nurodyti, ar minėtosios sistemos atitinka Sutarčių ir Šengeno sienų kodekso, taip pat ES taisyklių, kuriomis draudžiama diskriminacija, turinį ir principus;

| 4. | pakartoja, jog Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtintas Sąjungos ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principas, pagal kurį Sąjunga ir valstybės narės gerbia viena kitą ir padeda viena kitai vykdyti Sutartyse numatytas užduotis; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, jog Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtintas Sąjungos ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principas, pagal kurį Sąjunga ir valstybės narės gerbia viena kitą ir padeda viena kitai vykdyti Sutartyse numatytas užduotis;

| 5. | reiškia susirūpinimą dėl padarinių, susijusių su kai kuriomis investuotojų pritraukimo ir pilietybės teikimo sistemomis, kurias neseniai nustatė kai kurios ES valstybės narės; |
| --- | --- |

5.

reiškia susirūpinimą dėl padarinių, susijusių su kai kuriomis investuotojų pritraukimo ir pilietybės teikimo sistemomis, kurias neseniai nustatė kai kurios ES valstybės narės;

| 6. | pripažįsta, kad gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso valstybių narių kompetencijai; nepaisant to, ragina valstybes nares elgtis atsargiai naudojantis savo kompetencija šioje srityje ir atsižvelgti į galimą šalutinį poveikį; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso valstybių narių kompetencijai; nepaisant to, ragina valstybes nares elgtis atsargiai naudojantis savo kompetencija šioje srityje ir atsižvelgti į galimą šalutinį poveikį;

| 7. | pažymi, kad ES pilietybė reiškia sąsają su Sąjunga ir priklauso nuo atitinkamo asmens ryšių su Europos Sąjunga, jos valstybėmis narėmis arba asmeninių ryšių su ES piliečiais; pabrėžia, kad ES pilietybė niekada neturėtų tapti parduodama preke; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad ES pilietybė reiškia sąsają su Sąjunga ir priklauso nuo atitinkamo asmens ryšių su Europos Sąjunga, jos valstybėmis narėmis arba asmeninių ryšių su ES piliečiais; pabrėžia, kad ES pilietybė niekada neturėtų tapti parduodama preke;

| 8. | pabrėžia, kad įgyjant ES pilietybę suteikiamos teisės grindžiamos žmogaus orumo principu ir neturėtų būtų nei perkamos, nei parduodamos už jokią kainą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad įgyjant ES pilietybę suteikiamos teisės grindžiamos žmogaus orumo principu ir neturėtų būtų nei perkamos, nei parduodamos už jokią kainą;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad prieiga prie lėšų neturėtų būti pagrindinis kriterijus suteikiant ES pilietybę trečiųjų šalių piliečiams; ragina valstybes nares atsižvelgti į susirūpinimą keliančią nusikalstamą veiklą, susijusią su sukčiavimu, pavyzdžiui, į pinigų plovimą; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad prieiga prie lėšų neturėtų būti pagrindinis kriterijus suteikiant ES pilietybę trečiųjų šalių piliečiams; ragina valstybes nares atsižvelgti į susirūpinimą keliančią nusikalstamą veiklą, susijusią su sukčiavimu, pavyzdžiui, į pinigų plovimą;

| 10. | pažymi, kad dėl dabartinio konkuravimo siekiant sudaryti palankesnes investavimo sąlygas ar pritraukti finansinius išteklius gali būti sušvelninti standartai ir reikalavimai, taikomi leidimams gyventi Šengeno erdvėje ir ES pilietybei įgyti; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad dėl dabartinio konkuravimo siekiant sudaryti palankesnes investavimo sąlygas ar pritraukti finansinius išteklius gali būti sušvelninti standartai ir reikalavimai, taikomi leidimams gyventi Šengeno erdvėje ir ES pilietybei įgyti;

| 11. | ragina Komisiją įvertinti įvairias pilietybės teikimo sistemas atsižvelgiant į Europos Sąjungos vertybes ir ES teisės aktų ir praktikos turinį bei principus ir parengti rekomendacijas siekiant užkirsti kelią tam, kad tokios sistemos kenktų vertybėms, kuriomis grindžiama ES, taip pat pateikti gaires dėl galimybės įgyti ES pilietybę pagal nacionalines sistemas; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją įvertinti įvairias pilietybės teikimo sistemas atsižvelgiant į Europos Sąjungos vertybes ir ES teisės aktų ir praktikos turinį bei principus ir parengti rekomendacijas siekiant užkirsti kelią tam, kad tokios sistemos kenktų vertybėms, kuriomis grindžiama ES, taip pat pateikti gaires dėl galimybės įgyti ES pilietybę pagal nacionalines sistemas;

| 12. | ragina Maltą jos dabartinę pilietybės teikimo sistemą suderinti su ES vertybėmis; |
| --- | --- |

12.

ragina Maltą jos dabartinę pilietybės teikimo sistemą suderinti su ES vertybėmis;

| 13. | ragina valstybes nares, kurios patvirtino nacionalines sistemas, pagal kurias leidžiama tiesiogiai arba netiesiogiai parduoti ES pilietybę trečiųjų šalių piliečiams, suderinti jas su ES vertybėmis; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares, kurios patvirtino nacionalines sistemas, pagal kurias leidžiama tiesiogiai arba netiesiogiai parduoti ES pilietybę trečiųjų šalių piliečiams, suderinti jas su ES vertybėmis;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/119

---

P7_TA(2014)0039

2013 m. Serbijos pažangos ataskaita

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitos (2013/2880(RSP))

(2016/C 482/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB dėl Europos partnerystės su Serbija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244, principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB dėl Europos partnerystės su Serbija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244, principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208) ir į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „2011–2012 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208) ir į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „2011–2012 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2011)0666),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.; atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio mėn. vykusį pirmąjį Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto, atsakingo už Europos Parlamento ir Serbijos Nacionalinės Asamblėjos nuolatinio dialogo užmezgimą, susitikimą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.; atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio mėn. vykusį pirmąjį Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto, atsakingo už Europos Parlamento ir Serbijos Nacionalinės Asamblėjos nuolatinio dialogo užmezgimą, susitikimą;

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo (TTT) patariamąją nuomonę dėl vienašališkos Kosovo nepriklausomybės deklaracijos suderinamumo su tarptautine teise klausimo ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, kuria pripažįstamas nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas padėti plėtoti Belgrado ir Prištinos dialogą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo (TTT) patariamąją nuomonę dėl vienašališkos Kosovo nepriklausomybės deklaracijos suderinamumo su tarptautine teise klausimo ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, kuria pripažįstamas nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas padėti plėtoti Belgrado ir Prištinos dialogą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 18–19 d. vykusio septintojo ES ir Serbijos tarpparlamentinio susitikimo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 18–19 d. vykusio septintojo ES ir Serbijos tarpparlamentinio susitikimo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Energijos bendrijos sutartį, kuri įsigaliojo 2006 m. liepos 1 d. ir kurią pasirašė Serbija, taip pat 2012 m. spalio 18 d. Energijos bendrijos sprendimą Nr. D/2012/04/MC/EnC dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2009/28/EB įgyvendinimo ir iš dalies keičiančio Energijos bendrijos sutarties 20 straipsnį, kuriame nustatomi privalomi tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Energijos bendrijos sutartį, kuri įsigaliojo 2006 m. liepos 1 d. ir kurią pasirašė Serbija, taip pat 2012 m. spalio 18 d. Energijos bendrijos sprendimą Nr. D/2012/04/MC/EnC dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2009/28/EB įgyvendinimo ir iš dalies keičiančio Energijos bendrijos sutarties 20 straipsnį, kuriame nustatomi privalomi tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. ES ir Serbijos susitarimą dėl readmisijos (3) ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1244/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. ES ir Serbijos susitarimą dėl readmisijos (3) ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1244/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pasirengimo narystei fondų biudžeto valdymo teismų sistemų ir kovos su korupcija srityse šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse (5) ir joje pateiktas pastabas dėl Serbijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pasirengimo narystei fondų biudžeto valdymo teismų sistemų ir kovos su korupcija srityse šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse (5) ir joje pateiktas pastabas dėl Serbijos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Serbijos stojimo į ES derybų grupės sudarymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Serbijos stojimo į ES derybų grupės sudarymą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos parengtą Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitą (SWD(2013)0412), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos parengtą Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitą (SWD(2013)0412),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė pradėti derybas dėl Serbijos stojimo į ES ir ne vėliau kaip 2014 m. sausio mėn. surengti pirmą tarpvyriausybinę konferenciją, taip dar kartą patvirtindama Serbijos europinę perspektyvą, vadovaudamasi ES įsipareigojimais visam Vakarų Balkanų regionui, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė pradėti derybas dėl Serbijos stojimo į ES ir ne vėliau kaip 2014 m. sausio mėn. surengti pirmą tarpvyriausybinę konferenciją, taip dar kartą patvirtindama Serbijos europinę perspektyvą, vadovaudamasi ES įsipareigojimais visam Vakarų Balkanų regionui,

| B. | kadangi Serbija ėmėsi svarbių veiksmų, siekdama normalizuoti santykius su Kosovu, ir todėl 2013 m. balandžio 19 d. sudarytas pirmas susitarimas dėl santykių normalizavimo principų, taip pat ėmėsi priemonių, kad pakankamai vykdytų stabilizacijos ir asociacijos proceso politinius kriterijus ir sąlygas; kadangi derybos dėl stojimo į ES yra griežta reformų įgyvendinimo stebėsenos priemonė, |
| --- | --- |

B.

kadangi Serbija ėmėsi svarbių veiksmų, siekdama normalizuoti santykius su Kosovu, ir todėl 2013 m. balandžio 19 d. sudarytas pirmas susitarimas dėl santykių normalizavimo principų, taip pat ėmėsi priemonių, kad pakankamai vykdytų stabilizacijos ir asociacijos proceso politinius kriterijus ir sąlygas; kadangi derybos dėl stojimo į ES yra griežta reformų įgyvendinimo stebėsenos priemonė,

| C. | kadangi 2013 m. rugsėjo 25 d. Komisija ir Serbija pradėjo acquis peržiūros procesą, pradėdamos nuo 23 derybų skyriaus „Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. rugsėjo 25 d. Komisija ir Serbija pradėjo acquis peržiūros procesą, pradėdamos nuo 23 derybų skyriaus „Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“;

| D. | kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis;

| E. | kadangi ES teisinės valstybės principui savo plėtros politikos srityje skiria didžiausią svarbą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES teisinės valstybės principui savo plėtros politikos srityje skiria didžiausią svarbą;

| F. | kadangi turi būti visapusiškai užtikrintas teisinės sistemos dėl mažumų apsaugos įgyvendinimas, visų pirma švietimo, kalbos vartojimo ir galimybės naudotis žiniasklaidos ir religinėmis paslaugomis gimtąja kalba, srityse; |
| --- | --- |

F.

kadangi turi būti visapusiškai užtikrintas teisinės sistemos dėl mažumų apsaugos įgyvendinimas, visų pirma švietimo, kalbos vartojimo ir galimybės naudotis žiniasklaidos ir religinėmis paslaugomis gimtąja kalba, srityse;

| G. | kadangi Komisija pabrėžė, kad būtina stiprinti ekonomikos valdymą visose Vakarų Balkanų šalyse; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija pabrėžė, kad būtina stiprinti ekonomikos valdymą visose Vakarų Balkanų šalyse;

| 1. | laukia oficialios derybų dėl stojimo su Serbija pradžios – tai turėtų įvykti per pirmąją ES ir Serbijos tarpvyriausybinę konferenciją 2014 m. sausio 21 d.; mano, kad tarpvyriausybinė konferencija – tai istorinis žingsnis Serbijos europinės integracijos procese, rodantis ES įsipareigojimą plėtros procesui; ragina Serbijos valdžios institucijas, vykdant tolesnį darbą po konferencijos, šalyje aktyviau įgyvendinti su ES susijusias reformas, kad būtų patenkinti Serbijos piliečių sklandaus stojimo į ES proceso lūkesčiai ir paskatintas ekonomikos atgaivinimas, nes narystės ES perspektyva būtų reali; |
| --- | --- |

1.

laukia oficialios derybų dėl stojimo su Serbija pradžios – tai turėtų įvykti per pirmąją ES ir Serbijos tarpvyriausybinę konferenciją 2014 m. sausio 21 d.; mano, kad tarpvyriausybinė konferencija – tai istorinis žingsnis Serbijos europinės integracijos procese, rodantis ES įsipareigojimą plėtros procesui; ragina Serbijos valdžios institucijas, vykdant tolesnį darbą po konferencijos, šalyje aktyviau įgyvendinti su ES susijusias reformas, kad būtų patenkinti Serbijos piliečių sklandaus stojimo į ES proceso lūkesčiai ir paskatintas ekonomikos atgaivinimas, nes narystės ES perspektyva būtų reali;

| 2. | palankiai vertina Serbijos vyriausybės parodytą įsipareigojimą Europos integracijos procesui ir ragina Serbiją toliau vykdyti sistemines socialines ir ekonomines reformas, kurios sudarytų sąlygas imtis ir veiksmingai įgyvendinti būsimos narystės prievoles; pabrėžia, kad reformų įgyvendinimas ir toliau lieka pagrindinis sėkmingo integracijos proceso rodiklis, todėl primygtinai ragina valdžios institucijas aktyviau įgyvendinti reformas šiose srityse: teisminių institucijų, kovos su korupcija, viešojo sektoriaus, gynybos ir saugumo sektorių civilinės kontrolės, energetikos politikos (ypač daug dėmesio skiriant energijos taupymui ir atsinaujinantiesiems energijos ištekliams), žiniasklaidos laisvės, visų mažumų ir pažeidžiamų grupių apsaugos, taip pat jų pagrindinių teisių, struktūrinių ekonomikos pokyčių, socialinio dialogo, verslo aplinkos gerinimo ir tvaraus gamtos išteklių valdymo; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Serbijos vyriausybės parodytą įsipareigojimą Europos integracijos procesui ir ragina Serbiją toliau vykdyti sistemines socialines ir ekonomines reformas, kurios sudarytų sąlygas imtis ir veiksmingai įgyvendinti būsimos narystės prievoles; pabrėžia, kad reformų įgyvendinimas ir toliau lieka pagrindinis sėkmingo integracijos proceso rodiklis, todėl primygtinai ragina valdžios institucijas aktyviau įgyvendinti reformas šiose srityse: teisminių institucijų, kovos su korupcija, viešojo sektoriaus, gynybos ir saugumo sektorių civilinės kontrolės, energetikos politikos (ypač daug dėmesio skiriant energijos taupymui ir atsinaujinantiesiems energijos ištekliams), žiniasklaidos laisvės, visų mažumų ir pažeidžiamų grupių apsaugos, taip pat jų pagrindinių teisių, struktūrinių ekonomikos pokyčių, socialinio dialogo, verslo aplinkos gerinimo ir tvaraus gamtos išteklių valdymo;

| 3. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas ir 2013 m. spalio 21 d. buvo sušauktas pirmasis Stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdis; pabrėžia, kad SAS įsigaliojimas – tai svarbus Serbijos žingsnis siekiant Europos integracijos ir kartu bendras pagrindas Serbijai ir ES stiprinti savo bendradarbiavimą nustatant politinius kriterijus, derinant su acquis ir rengiantis būsimam Serbijos dalyvavimui bendrojoje rinkoje; ragina visas atitinkamas šalis kartu atsakingai dirbti; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas ir 2013 m. spalio 21 d. buvo sušauktas pirmasis Stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdis; pabrėžia, kad SAS įsigaliojimas – tai svarbus Serbijos žingsnis siekiant Europos integracijos ir kartu bendras pagrindas Serbijai ir ES stiprinti savo bendradarbiavimą nustatant politinius kriterijus, derinant su acquis ir rengiantis būsimam Serbijos dalyvavimui bendrojoje rinkoje; ragina visas atitinkamas šalis kartu atsakingai dirbti;

| 4. | palankiai vertina tai, kad per aukšto lygio dialogą 2013 m. balandžio 19 d. Serbijos ir Kosovo ministrai pirmininkai sudarė pirmą susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir tai suteikė galimybių imtis tolesnių Serbijos ir Kosovo europinės integracijos proceso veiksmų; palankiai vertina veiksmus, kurių abi šalys ėmėsi ligi šiol, siekdamos įgyvendinti šį susitarimą, ir ragina valdžios institucijas sąžiningai ir laiku toliau įgyvendinti visus iki šiol sudarytus susitarimus; teigiamai vertina susitarimus dėl telekomunikacijų ir energetikos, pasiektus per 2013 m. rugsėjo 8 d. dialogą; visų pirma ragina Serbiją ir Kosovą aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiauti su Europos Sąjungos teisinės valstybės misija (EULEX) dėl savitarpio teisinės pagalbos susitarimo įgyvendinimo siekiant išspręsti vis didėjantį prašymų dėl turto Kosove skaičiaus klausimą; ragina abi puses išlaikyti šį konstruktyvų požiūrį, kol tariamasi dėl prieštaringų ir opių klausimų, kuriuos dar reikia nuodugniau išsiaiškinti ir dėl jų susitarti; ragina abi šalis toliau spręsti dingusių asmenų klausimą ir šiuo požiūriu palankiai vertina pirmuosius dingusių asmenų darbo grupės, kuriai vadovauja Raudonasis Kryžius, veiklos rezultatus; pripažįsta, kad įdėta pastangų siekiant sumažinti tarp Serbijos ir Kosovo vykstančią šešėlinę prekybą; pažymi, kad reikės nuolatinių Serbijos ir Kosovo lyderių pastangų siekiant integruoti Serbijos mažumą į Kosovo visuomenę ir labiau suartinant etnines albanų ir serbų bendruomenes; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad per aukšto lygio dialogą 2013 m. balandžio 19 d. Serbijos ir Kosovo ministrai pirmininkai sudarė pirmą susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir tai suteikė galimybių imtis tolesnių Serbijos ir Kosovo europinės integracijos proceso veiksmų; palankiai vertina veiksmus, kurių abi šalys ėmėsi ligi šiol, siekdamos įgyvendinti šį susitarimą, ir ragina valdžios institucijas sąžiningai ir laiku toliau įgyvendinti visus iki šiol sudarytus susitarimus; teigiamai vertina susitarimus dėl telekomunikacijų ir energetikos, pasiektus per 2013 m. rugsėjo 8 d. dialogą; visų pirma ragina Serbiją ir Kosovą aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiauti su Europos Sąjungos teisinės valstybės misija (EULEX) dėl savitarpio teisinės pagalbos susitarimo įgyvendinimo siekiant išspręsti vis didėjantį prašymų dėl turto Kosove skaičiaus klausimą; ragina abi puses išlaikyti šį konstruktyvų požiūrį, kol tariamasi dėl prieštaringų ir opių klausimų, kuriuos dar reikia nuodugniau išsiaiškinti ir dėl jų susitarti; ragina abi šalis toliau spręsti dingusių asmenų klausimą ir šiuo požiūriu palankiai vertina pirmuosius dingusių asmenų darbo grupės, kuriai vadovauja Raudonasis Kryžius, veiklos rezultatus; pripažįsta, kad įdėta pastangų siekiant sumažinti tarp Serbijos ir Kosovo vykstančią šešėlinę prekybą; pažymi, kad reikės nuolatinių Serbijos ir Kosovo lyderių pastangų siekiant integruoti Serbijos mažumą į Kosovo visuomenę ir labiau suartinant etnines albanų ir serbų bendruomenes;

| 5. | palankiai vertina 2013 m. lapkričio 3 d. pirmą kartą visame Kosove vykusius vietos rinkimus, visų pirma matomą rinkėjų aktyvumą serbų dominuojamose savivaldybėse į pietus nuo Ibaro upės, taip pat apskritai sklandžiai vykusius vietos rinkimus Kosove (taip jie buvo įvertinti ES rinkimų stebėjimo misijos preliminariame pareiškime), kaip svarbų žingsnį formuojant serbų savivaldybių bendruomenę, nes tai sudaro normalizavimo proceso dalį; teigiamai vertina Belgrado ir Prištinos pastangas užtikrinti, kad rinkimai būtų taikūs ir būtų laikomasi demokratijos normų; griežtai smerkia smurtą ir nuolatinį bauginimą šiaurės Mitrovicos ir Zvečano savivaldybėse ir ragina Serbijos valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos patraukti smurto kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Serbijos lyderių įsipareigojimą užtikrinti, kad asmenys, atsakingi už smurto protrūkį, atsakytų už savo veiksmus; pažymi, kad reikės tolesnių aktyvių pastangų siekiant išardyti organizuoto nusikalstamumo tinklą ir jo ryšius su vietos politiniu elitu, taip pat iš naujo užtikrinti teisinės valstybės principą šiaurinėje Kosovo dalyje; pritaria Serbijos politiniams lyderiams, kurie aktyviai skatino Kosove gyvenančius etninius serbus dalyvauti rinkimuose, tačiau kartu pažymi, kad Belgradas neturėtų slopinti politinio pliuralizmo Kosovo serbų bendruomenėje agituodamas už kurią nors konkrečią partiją ar kandidatų sąrašą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina 2013 m. lapkričio 3 d. pirmą kartą visame Kosove vykusius vietos rinkimus, visų pirma matomą rinkėjų aktyvumą serbų dominuojamose savivaldybėse į pietus nuo Ibaro upės, taip pat apskritai sklandžiai vykusius vietos rinkimus Kosove (taip jie buvo įvertinti ES rinkimų stebėjimo misijos preliminariame pareiškime), kaip svarbų žingsnį formuojant serbų savivaldybių bendruomenę, nes tai sudaro normalizavimo proceso dalį; teigiamai vertina Belgrado ir Prištinos pastangas užtikrinti, kad rinkimai būtų taikūs ir būtų laikomasi demokratijos normų; griežtai smerkia smurtą ir nuolatinį bauginimą šiaurės Mitrovicos ir Zvečano savivaldybėse ir ragina Serbijos valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos patraukti smurto kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Serbijos lyderių įsipareigojimą užtikrinti, kad asmenys, atsakingi už smurto protrūkį, atsakytų už savo veiksmus; pažymi, kad reikės tolesnių aktyvių pastangų siekiant išardyti organizuoto nusikalstamumo tinklą ir jo ryšius su vietos politiniu elitu, taip pat iš naujo užtikrinti teisinės valstybės principą šiaurinėje Kosovo dalyje; pritaria Serbijos politiniams lyderiams, kurie aktyviai skatino Kosove gyvenančius etninius serbus dalyvauti rinkimuose, tačiau kartu pažymi, kad Belgradas neturėtų slopinti politinio pliuralizmo Kosovo serbų bendruomenėje agituodamas už kurią nors konkrečią partiją ar kandidatų sąrašą;

| 6. | pabrėžia, kad reikia skaidriau informuoti apie Belgrado ir Prištinos dialogo rezultatus ir į įgyvendinimo procesą įtraukti atitinkamų šalių parlamentus ir pilietinę visuomenę; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Serbijos ir Kosovo derybininkai privalo didinti visuomenės pasitikėjimą ir siekti užmegzti ryšius su piliečiais – moterimis ir vyrais; ragina Serbijos valdžios institucijas Belgrade, Mitrovicoje ir į pietus nuo Ibaro upės dėti daugiau pastangų siekiant padidinti Kosovo serbų ir albanų bendruomenių sąveiką, visų pirma skatinant mokyklas ir bendruomenės centrus mokyti albanų kalbos; pabrėžia, kad Kosovo albanai taip pat turi būti aktyviai skatinami daugiau bendrauti su aplinkinėmis serbų bendruomenėmis ir išmokti serbų kalbą, nes tai labai svarbi integracijos į serbų bendruomenę Kosovo visuomenėje, būsimo dialogo ir dviejų bendruomenių valdymo dalis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia skaidriau informuoti apie Belgrado ir Prištinos dialogo rezultatus ir į įgyvendinimo procesą įtraukti atitinkamų šalių parlamentus ir pilietinę visuomenę; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Serbijos ir Kosovo derybininkai privalo didinti visuomenės pasitikėjimą ir siekti užmegzti ryšius su piliečiais – moterimis ir vyrais; ragina Serbijos valdžios institucijas Belgrade, Mitrovicoje ir į pietus nuo Ibaro upės dėti daugiau pastangų siekiant padidinti Kosovo serbų ir albanų bendruomenių sąveiką, visų pirma skatinant mokyklas ir bendruomenės centrus mokyti albanų kalbos; pabrėžia, kad Kosovo albanai taip pat turi būti aktyviai skatinami daugiau bendrauti su aplinkinėmis serbų bendruomenėmis ir išmokti serbų kalbą, nes tai labai svarbi integracijos į serbų bendruomenę Kosovo visuomenėje, būsimo dialogo ir dviejų bendruomenių valdymo dalis;

| 7. | apgailestauja dėl nuolatinių sunkumų, su kuriais susiduria ES piliečiai, vykdami iš Kosovo į Serbiją ir po to išvykdami iš Serbijos į trečiąją šalį, nes Serbija nepripažįsta Kosovo išorės sienų, ir dėl tvirtinimo, kad pirmas atvykimas į Kosovą yra neteisėtas atvykimas į Serbiją; be to, apgailestauja, kad Serbijos pasienio policijos antspaudai dėl anuliavimo yra dedami ant Kosovo antspaudų užsienio šalių pasuose; ragina Serbiją persvarstyti šią politiką kaip stiprų pasitikėjimą kuriančią priemonę, kuri yra būtinas žingsnis siekiant normalizuoti santykius su Kosovu ir konkreti priemonė skatinant tolesnę ES integraciją laisvo judėjimo dvasia; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja dėl nuolatinių sunkumų, su kuriais susiduria ES piliečiai, vykdami iš Kosovo į Serbiją ir po to išvykdami iš Serbijos į trečiąją šalį, nes Serbija nepripažįsta Kosovo išorės sienų, ir dėl tvirtinimo, kad pirmas atvykimas į Kosovą yra neteisėtas atvykimas į Serbiją; be to, apgailestauja, kad Serbijos pasienio policijos antspaudai dėl anuliavimo yra dedami ant Kosovo antspaudų užsienio šalių pasuose; ragina Serbiją persvarstyti šią politiką kaip stiprų pasitikėjimą kuriančią priemonę, kuri yra būtinas žingsnis siekiant normalizuoti santykius su Kosovu ir konkreti priemonė skatinant tolesnę ES integraciją laisvo judėjimo dvasia;

| 8. | ragina Serbijos ir kaimyninių šalių valdžios institucijas toliau rodyti gerą valią ir visapusiškai bendradarbiauti bei remti Specialiąją tyrimų darbo grupę, kuri įsteigta atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ataskaitą, ir ragina paspartinti jos darbą; |
| --- | --- |

8.

ragina Serbijos ir kaimyninių šalių valdžios institucijas toliau rodyti gerą valią ir visapusiškai bendradarbiauti bei remti Specialiąją tyrimų darbo grupę, kuri įsteigta atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ataskaitą, ir ragina paspartinti jos darbą;

| 9. | palankiai vertina Serbijos vyriausybės konstruktyvų požiūrį į santykius su kaimyninėmis valstybėmis, nes tai padėjo pasiekti esminės pažangos tiek regionų bendradarbiavimo, tiek glaudesnių ryšių su ES požiūriais; pakartoja, kad itin svarbus regioninis bendradarbiavimas energetikos, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir transporto tinklų plėtros klausimais, taip pat susitaikymas ir laipsniškas dvišalių klausimų su kaimyninėmis šalimis sprendimas, visų pirma siekiant pažangos įveikiant nesenų konfliktų padarinius, o tuomet – siekiant sėkmingos Serbijos integracijos į ES; ragina valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su buvusiosios Jugoslavijos šalimis siekiant išspręsti likusias teisių perėmimo problemas, taip pat tinkamu laiku visapusiškai įgyvendinti visus dvišalius susitarimus su kaimyninėmis šalimis; ragina Serbiją dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti likusiais problemas, susijusias su Kroatija, ypač dingusių asmenų, sienos demarkacijos ir karo nusikaltimų nagrinėjimo klausimus, ir taip panaikinti kliūtis, kurios trukdo atsiimti abipusius ieškinius dėl genocido, iškeltus Tarptautiniame Teisingumo Teisme; ragina Belgrado valdžios institucijas aktyviai remti ir palengvinti konstitucinius pokyčius Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuriais siekiama suderinti rinkimų teisės aktus su Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) sprendimu D. Sejdićiaus ir J. Finci byloje, taip pat sustiprinti ir racionalizuoti Bosnijos ir Hercegovinos valstybės institucijas, kad šalis galėtų daryti pažangą siekdama ES narystės; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Serbijos vyriausybės konstruktyvų požiūrį į santykius su kaimyninėmis valstybėmis, nes tai padėjo pasiekti esminės pažangos tiek regionų bendradarbiavimo, tiek glaudesnių ryšių su ES požiūriais; pakartoja, kad itin svarbus regioninis bendradarbiavimas energetikos, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir transporto tinklų plėtros klausimais, taip pat susitaikymas ir laipsniškas dvišalių klausimų su kaimyninėmis šalimis sprendimas, visų pirma siekiant pažangos įveikiant nesenų konfliktų padarinius, o tuomet – siekiant sėkmingos Serbijos integracijos į ES; ragina valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su buvusiosios Jugoslavijos šalimis siekiant išspręsti likusias teisių perėmimo problemas, taip pat tinkamu laiku visapusiškai įgyvendinti visus dvišalius susitarimus su kaimyninėmis šalimis; ragina Serbiją dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti likusiais problemas, susijusias su Kroatija, ypač dingusių asmenų, sienos demarkacijos ir karo nusikaltimų nagrinėjimo klausimus, ir taip panaikinti kliūtis, kurios trukdo atsiimti abipusius ieškinius dėl genocido, iškeltus Tarptautiniame Teisingumo Teisme; ragina Belgrado valdžios institucijas aktyviai remti ir palengvinti konstitucinius pokyčius Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuriais siekiama suderinti rinkimų teisės aktus su Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) sprendimu D. Sejdićiaus ir J. Finci byloje, taip pat sustiprinti ir racionalizuoti Bosnijos ir Hercegovinos valstybės institucijas, kad šalis galėtų daryti pažangą siekdama ES narystės;

| 10. | pripažįsta pastarojo meto pažangą nustatant masinių kapaviečių vietas ir identifikuojant dingusius asmenis per karus su Kroatija ir Bosnija ir Hercegovina ir primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas atlikti nuodugnesnius archyvų ir buvusiosios Jugoslavijos liaudies armijos pareigūnų tyrimus; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta pastarojo meto pažangą nustatant masinių kapaviečių vietas ir identifikuojant dingusius asmenis per karus su Kroatija ir Bosnija ir Hercegovina ir primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas atlikti nuodugnesnius archyvų ir buvusiosios Jugoslavijos liaudies armijos pareigūnų tyrimus;

| 11. | ragina Serbiją užtikrinti griežtą stojimo derybų proceso parlamentinę priežiūrą; pakartoja, kad labai svarbu sudaryti parlamentui galimybes ankstyvuoju etapu dalyvauti prisiimtų įsipareigojimų įtraukimo į teisę procese ir į jį įtraukti pilietinę visuomenę taikant konstruktyvių konsultacijų mechanizmą per visą stojimo procesą, nes jai tenka svarbus vaidmuo kritiškai stebėti, kaip bus toliau vykdomos europinės reformos, taip pat užtikrinant, kad visuomenėje įsišaknytų dialogas ir geri kaimyniniai santykiai su Serbijos kaimynėmis; palankiai vertina bendradarbiavimą su Kroatija ir Juodkalnija dedant pastangas dalytis geros praktikos pavyzdžiais remiantis nesena patirtimi ir siekiant, kad Serbijos stojimo procesas būtų spartesnis ir sklandesnis; |
| --- | --- |

11.

ragina Serbiją užtikrinti griežtą stojimo derybų proceso parlamentinę priežiūrą; pakartoja, kad labai svarbu sudaryti parlamentui galimybes ankstyvuoju etapu dalyvauti prisiimtų įsipareigojimų įtraukimo į teisę procese ir į jį įtraukti pilietinę visuomenę taikant konstruktyvių konsultacijų mechanizmą per visą stojimo procesą, nes jai tenka svarbus vaidmuo kritiškai stebėti, kaip bus toliau vykdomos europinės reformos, taip pat užtikrinant, kad visuomenėje įsišaknytų dialogas ir geri kaimyniniai santykiai su Serbijos kaimynėmis; palankiai vertina bendradarbiavimą su Kroatija ir Juodkalnija dedant pastangas dalytis geros praktikos pavyzdžiais remiantis nesena patirtimi ir siekiant, kad Serbijos stojimo procesas būtų spartesnis ir sklandesnis;

| 12. | palankiai vertina tai, kad priimta teisminių institucijų reformos 2013–2018 m. strategija ir veiksmų planas, parengti remiantis pagrindiniais teisminių institucijų nepriklausomumo, nešališkumo, kompetencijos, kokybės ir laisvės nuo politinio kišimosi principais; primygtinai ragina intensyviau vykdyti šią reformą vadovaujantis Venecijos komisijos rekomendacijomis, visų pirma dėl parlamento vaidmens skiriant teisėjus ir prokuratūros nepriklausomumo, ir atsižvelgiant į 23 derybų skyriaus peržiūros procesą, kuris pradėtas 2013 m. rugsėjo 25 d.; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Aukštųjų teismų ir valstybinės prokuratūros tarybų nepriklausomumą ir sumažinti neišspręstų bylų skaičių, nes tai būtina sėkmingo viso reformų proceso sekos nustatymo sąlyga; ragina valdžios institucijas teikti visus reikiamus išteklius Teisės akademijai, kuri galėtų padėti užtikrinti nuopelnais grindžiamą įdarbinimą; pabrėžia, kad būtinas nuolatinis teisėjų ir prokurorų mokymas sprendžiant sudėtingas finansinių ir ekonominių nusikaltimų bylas; primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas užtikrinti skaidrų ir nuopelnais grindžiamą teisėjų ir prokurorų skyrimo procesą, taip pat patikimus rezultatus teismo darbuotojams iškeltose drausmės bylose; toliau primygtinai teigia, kad būtina užtikrinti laiku vykdomą teisingumą, kartu suvienodinti jurisprudenciją, skelbti visus teismų sprendimus ir užtikrinti galimybę lengvai su jais susipažinti nedelsiant po to, kai bylos priimamos ir paskirstomos atsitiktinai visiems teismams; yra susirūpinęs dėl teisinio neapibrėžtumo, kurį lemia tai, kad didelis skaičius teisėjų vykdo šias pareigas laikinai; pakartoja, kad stiprios ir nepriklausomos teisminės institucijos labai svarbios siekiant užtikrinti Serbijos pajėgumą atitikti narystės ES kriterijus; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad priimta teisminių institucijų reformos 2013–2018 m. strategija ir veiksmų planas, parengti remiantis pagrindiniais teisminių institucijų nepriklausomumo, nešališkumo, kompetencijos, kokybės ir laisvės nuo politinio kišimosi principais; primygtinai ragina intensyviau vykdyti šią reformą vadovaujantis Venecijos komisijos rekomendacijomis, visų pirma dėl parlamento vaidmens skiriant teisėjus ir prokuratūros nepriklausomumo, ir atsižvelgiant į 23 derybų skyriaus peržiūros procesą, kuris pradėtas 2013 m. rugsėjo 25 d.; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Aukštųjų teismų ir valstybinės prokuratūros tarybų nepriklausomumą ir sumažinti neišspręstų bylų skaičių, nes tai būtina sėkmingo viso reformų proceso sekos nustatymo sąlyga; ragina valdžios institucijas teikti visus reikiamus išteklius Teisės akademijai, kuri galėtų padėti užtikrinti nuopelnais grindžiamą įdarbinimą; pabrėžia, kad būtinas nuolatinis teisėjų ir prokurorų mokymas sprendžiant sudėtingas finansinių ir ekonominių nusikaltimų bylas; primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas užtikrinti skaidrų ir nuopelnais grindžiamą teisėjų ir prokurorų skyrimo procesą, taip pat patikimus rezultatus teismo darbuotojams iškeltose drausmės bylose; toliau primygtinai teigia, kad būtina užtikrinti laiku vykdomą teisingumą, kartu suvienodinti jurisprudenciją, skelbti visus teismų sprendimus ir užtikrinti galimybę lengvai su jais susipažinti nedelsiant po to, kai bylos priimamos ir paskirstomos atsitiktinai visiems teismams; yra susirūpinęs dėl teisinio neapibrėžtumo, kurį lemia tai, kad didelis skaičius teisėjų vykdo šias pareigas laikinai; pakartoja, kad stiprios ir nepriklausomos teisminės institucijos labai svarbios siekiant užtikrinti Serbijos pajėgumą atitikti narystės ES kriterijus;

| 13. | siūlo iš dalies pakeitus įstatymą dėl restitucijos pašalinti visus procedūrinius restitucijos natūra trukdžius ir teisines kliūtis; taip pat ragina Serbijos vyriausybę visapusiškai ir nediskriminuojant įgyvendinti įstatymą dėl reabilitacijos; pažymi, kad jis turėtų būti įgyvendinamas laikantis pagrindinių baudžiamosios teisės principų, pvz., nekaltumo prezumpcijos principo; |
| --- | --- |

13.

siūlo iš dalies pakeitus įstatymą dėl restitucijos pašalinti visus procedūrinius restitucijos natūra trukdžius ir teisines kliūtis; taip pat ragina Serbijos vyriausybę visapusiškai ir nediskriminuojant įgyvendinti įstatymą dėl reabilitacijos; pažymi, kad jis turėtų būti įgyvendinamas laikantis pagrindinių baudžiamosios teisės principų, pvz., nekaltumo prezumpcijos principo;

| 14. | džiaugiasi, kad patvirtinta 2013–2018 m. nacionalinė kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas, ir pabrėžia, kad, siekiant juos prasmingai įgyvendinti, reikalingas nenutrūkstamas darbas, kaip ES nustatytų sąlygų, be kurių stojimas nėra įmanomas, dalis; pabrėžia, kad siekiant tinkamai įgyvendinti strategiją svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą; pabrėžia, kad politinė valia yra labai svarbi norint, jog aukšto lygio pareigūnų korupcijos atvejų tyrimai, įskaitant 24 privatizavimo atvejus, į kuriuos ypatingą dėmesį atkreipė Kovos su korupcija taryba, būtų sėkmingi ir už šiuos nusikaltimus būtų nubausta; todėl palankiai vertina pirmuosius rezultatus ir galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius, priimtus kovojant su korupcija; taip pat pabrėžia, kad, siekiant spręsti sudėtingas sisteminės korupcijos bylas ir vykdyti finansinius tyrimus, reikia stiprinti institucijų, ypač teisminių institucijų ir prokuratūrų, pajėgumus, įtvirtinti jose teisinės valstybės principą ir stiprinti agentūrų bendradarbiavimą; mano, kad turėtų būti sustiprinta Kovos su korupcija agentūros teisinė kompetencija ir jai skirta daugiau išteklių; pabrėžia, kad visų politinių partijų finansavimas turi būti skaidrus ir atitikti ES standartus; ragina valdžios institucijas priimti įstatymą dėl informatorių ir užtikrinti, kad jis būtų nedelsiant ir sklandžiai įgyvendintas kaip būtina kovos su korupcija strategijos dalis; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi, kad patvirtinta 2013–2018 m. nacionalinė kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas, ir pabrėžia, kad, siekiant juos prasmingai įgyvendinti, reikalingas nenutrūkstamas darbas, kaip ES nustatytų sąlygų, be kurių stojimas nėra įmanomas, dalis; pabrėžia, kad siekiant tinkamai įgyvendinti strategiją svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą; pabrėžia, kad politinė valia yra labai svarbi norint, jog aukšto lygio pareigūnų korupcijos atvejų tyrimai, įskaitant 24 privatizavimo atvejus, į kuriuos ypatingą dėmesį atkreipė Kovos su korupcija taryba, būtų sėkmingi ir už šiuos nusikaltimus būtų nubausta; todėl palankiai vertina pirmuosius rezultatus ir galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius, priimtus kovojant su korupcija; taip pat pabrėžia, kad, siekiant spręsti sudėtingas sisteminės korupcijos bylas ir vykdyti finansinius tyrimus, reikia stiprinti institucijų, ypač teisminių institucijų ir prokuratūrų, pajėgumus, įtvirtinti jose teisinės valstybės principą ir stiprinti agentūrų bendradarbiavimą; mano, kad turėtų būti sustiprinta Kovos su korupcija agentūros teisinė kompetencija ir jai skirta daugiau išteklių; pabrėžia, kad visų politinių partijų finansavimas turi būti skaidrus ir atitikti ES standartus; ragina valdžios institucijas priimti įstatymą dėl informatorių ir užtikrinti, kad jis būtų nedelsiant ir sklandžiai įgyvendintas kaip būtina kovos su korupcija strategijos dalis;

| 15. | pažymi, kad regione plačiai paplitusi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, ir tai taip pat yra kliūtis Serbijos demokratiniam, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; mano, kad regioninė strategija ir glaudesnis visų regiono šalių bendradarbiavimas yra labai svarbūs siekiant veiksmingiau spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad regione plačiai paplitusi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, ir tai taip pat yra kliūtis Serbijos demokratiniam, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; mano, kad regioninė strategija ir glaudesnis visų regiono šalių bendradarbiavimas yra labai svarbūs siekiant veiksmingiau spręsti šiuos klausimus;

| 16. | pripažįsta, kad moterys yra svarbus Serbijos visuomenės pokyčius skatinantis veiksnys; atkreipia dėmesį į tai, kad po 2012 m. rinkimų pagerėjo atstovavimas moterims parlamente; ragina Serbijos valdžios institucijas dėti tolesnes pastangas siekiant užtikrinti vienodą atstovavimą; pabrėžia, kad moterys vis dar diskriminuojamos darbo rinkoje ir kituose visuomenės sektoriuose ir kad joms vis dar nėra tinkamai atstovaujama politiniame šalies gyvenime, įskaitant vietas vyriausybėje; pabrėžia, kad veiksmingas galiojančių teisės aktų dėl nediskriminavimo ir lyčių lygybės įgyvendinimas ir tolesnis administracinių gebėjimų stiprinimas išlieka pagrindiniais uždaviniais, ir primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta, kad moterys yra svarbus Serbijos visuomenės pokyčius skatinantis veiksnys; atkreipia dėmesį į tai, kad po 2012 m. rinkimų pagerėjo atstovavimas moterims parlamente; ragina Serbijos valdžios institucijas dėti tolesnes pastangas siekiant užtikrinti vienodą atstovavimą; pabrėžia, kad moterys vis dar diskriminuojamos darbo rinkoje ir kituose visuomenės sektoriuose ir kad joms vis dar nėra tinkamai atstovaujama politiniame šalies gyvenime, įskaitant vietas vyriausybėje; pabrėžia, kad veiksmingas galiojančių teisės aktų dėl nediskriminavimo ir lyčių lygybės įgyvendinimas ir tolesnis administracinių gebėjimų stiprinimas išlieka pagrindiniais uždaviniais, ir primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant spręsti šiuos klausimus;

| 17. | ragina valdžios institucijas užtikrinti liudytojų apsaugos programos patikimumą ir profesionalumą, taip pat suteikti šiai programai pakankamai išteklių, kad teisminės institucijos galėtų veiksmingai tęsti savo su karo nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu susijusių bylų nagrinėjimą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didelių liudytojų apsaugos programos trūkumų daugelis buvusių policijos pareigūnų savanoriškai atsisakė joje dalyvauti; |
| --- | --- |

17.

ragina valdžios institucijas užtikrinti liudytojų apsaugos programos patikimumą ir profesionalumą, taip pat suteikti šiai programai pakankamai išteklių, kad teisminės institucijos galėtų veiksmingai tęsti savo su karo nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu susijusių bylų nagrinėjimą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didelių liudytojų apsaugos programos trūkumų daugelis buvusių policijos pareigūnų savanoriškai atsisakė joje dalyvauti;

| 18. | dar kartą reiškia didelį susirūpinimą dėl Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriuo panaikinamos Voivodinos autonominės provincijos garantuotos 22 kompetencijos, todėl liko itin daug neišspręstų klausimų, kuriuos būtina išspręsti; atsižvelgdamas į tai, ragina laikytis teisinės valstybės ir subsidiarumo principų; be to, dar kartą primena šalims, kad laikantis Konstitucijos įstatymas dėl autonominės provincijos finansavimo turėjo būti priimtas iki 2008 m. pabaigos; taigi ragina vyriausybę ilgiau nedelsiant pateikti šį klausimą parlamentui, nes tai būtina norint užtikrinti, kad Serbijoje gyvuotų demokratija ir teisinė valstybė; |
| --- | --- |

18.

dar kartą reiškia didelį susirūpinimą dėl Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriuo panaikinamos Voivodinos autonominės provincijos garantuotos 22 kompetencijos, todėl liko itin daug neišspręstų klausimų, kuriuos būtina išspręsti; atsižvelgdamas į tai, ragina laikytis teisinės valstybės ir subsidiarumo principų; be to, dar kartą primena šalims, kad laikantis Konstitucijos įstatymas dėl autonominės provincijos finansavimo turėjo būti priimtas iki 2008 m. pabaigos; taigi ragina vyriausybę ilgiau nedelsiant pateikti šį klausimą parlamentui, nes tai būtina norint užtikrinti, kad Serbijoje gyvuotų demokratija ir teisinė valstybė;

| 19. | pabrėžia konstruktyvaus socialinio dialogo svarbą siekiant ekonominio vystymosi Serbijoje; primygtinai ragina vyriausybę skatinti tikrai nepriklausomų sąjungų ir darbuotojų organizacijų pajėgumų stiprinimą, taip pat sukurti pagrindą ir politinę erdvę socialiniam dialogui ir kolektyvinėms sutartims; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia konstruktyvaus socialinio dialogo svarbą siekiant ekonominio vystymosi Serbijoje; primygtinai ragina vyriausybę skatinti tikrai nepriklausomų sąjungų ir darbuotojų organizacijų pajėgumų stiprinimą, taip pat sukurti pagrindą ir politinę erdvę socialiniam dialogui ir kolektyvinėms sutartims;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu visais lygmenimis remti ir ginti žmogaus teises, pagrindines laisves ir nediskriminavimo principą; palankiai vertina tai, kad priimta kovos su diskriminacija strategija, ir pabrėžia, kad itin svarbu ją įgyvendinti; teigiamai vertina ligi šiol pasiektą pažangą, tačiau ir toliau yra susirūpinęs dėl diskriminacijos lygio šalyje ir ragina gerbti visas mažumas atsižvelgiant į jų pilietybę, etninę priklausomybę, lytį ir seksualinę orientaciją ir užtikrinti socialines ir ekonomines bei kultūrines teises; atkreipia dėmesį į tai, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas toms asmenų grupėms, kurioms kyla didesnis diskriminacijos ir diskriminacinės praktikos pavojus, pvz., romų, moterų, neįgaliųjų ir vaikų grupėms; ragina tinkamai įgyvendinti Serbijos strategiją dėl romų; ragina užtikrinti geresnę moterų teisių apsaugą ir lyčių lygybės politiką ir pabrėžia būtinybę visapusiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir integruoti lyčių aspektą į visą atitinkamą valstybės politiką; griežtai smerkia valdžios institucijų sprendimą uždrausti gėjų eitynes Belgrade, planuotas surengti 2013 m. rugsėjo mėn., kaip ir praėjusiais dvejais metais, ir ragina teikti politinę paramą lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) žmogaus teisėms aukščiausiu politiniu lygmeniu; primygtinai teigia, kad visiems piliečiams ir mažumų atstovams, įskaitant LGBTI mažumą, turi būti užtikrinta teisė į viešą susirinkimą; ragina Serbijos valdžios institucijas parengti aktyvų metodą siekiant veiksmingesnės LGBTI asmenų įtraukties; ragina vyriausybę per visus metus dėti daugiau pastangų visapusiškai kovojant su smurtaujančiomis grupuotėmis, kurios siekė sutrikdyti taikias LGBTI bendruomenės demonstracijas ir rengė išpuolius, siekiant užkirsti kelią šioms grupuotėms kenkti teisinei valstybei ir žmogaus teisių įgyvendinimui Serbijoje; be to, ragina Serbijos valdžios institucijas šalinti sukrečiančių dešimtojo dešimtmečio smurtinių įvykių padarinius kaip ilgalaikės strategijos, kuria siekiama sumažinti chuliganizmo ir savivalės pasikartojimo grėsmę, dalį; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu visais lygmenimis remti ir ginti žmogaus teises, pagrindines laisves ir nediskriminavimo principą; palankiai vertina tai, kad priimta kovos su diskriminacija strategija, ir pabrėžia, kad itin svarbu ją įgyvendinti; teigiamai vertina ligi šiol pasiektą pažangą, tačiau ir toliau yra susirūpinęs dėl diskriminacijos lygio šalyje ir ragina gerbti visas mažumas atsižvelgiant į jų pilietybę, etninę priklausomybę, lytį ir seksualinę orientaciją ir užtikrinti socialines ir ekonomines bei kultūrines teises; atkreipia dėmesį į tai, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas toms asmenų grupėms, kurioms kyla didesnis diskriminacijos ir diskriminacinės praktikos pavojus, pvz., romų, moterų, neįgaliųjų ir vaikų grupėms; ragina tinkamai įgyvendinti Serbijos strategiją dėl romų; ragina užtikrinti geresnę moterų teisių apsaugą ir lyčių lygybės politiką ir pabrėžia būtinybę visapusiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir integruoti lyčių aspektą į visą atitinkamą valstybės politiką; griežtai smerkia valdžios institucijų sprendimą uždrausti gėjų eitynes Belgrade, planuotas surengti 2013 m. rugsėjo mėn., kaip ir praėjusiais dvejais metais, ir ragina teikti politinę paramą lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) žmogaus teisėms aukščiausiu politiniu lygmeniu; primygtinai teigia, kad visiems piliečiams ir mažumų atstovams, įskaitant LGBTI mažumą, turi būti užtikrinta teisė į viešą susirinkimą; ragina Serbijos valdžios institucijas parengti aktyvų metodą siekiant veiksmingesnės LGBTI asmenų įtraukties; ragina vyriausybę per visus metus dėti daugiau pastangų visapusiškai kovojant su smurtaujančiomis grupuotėmis, kurios siekė sutrikdyti taikias LGBTI bendruomenės demonstracijas ir rengė išpuolius, siekiant užkirsti kelią šioms grupuotėms kenkti teisinei valstybei ir žmogaus teisių įgyvendinimui Serbijoje; be to, ragina Serbijos valdžios institucijas šalinti sukrečiančių dešimtojo dešimtmečio smurtinių įvykių padarinius kaip ilgalaikės strategijos, kuria siekiama sumažinti chuliganizmo ir savivalės pasikartojimo grėsmę, dalį;

| 21. | pabrėžia, kad aktyvios ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) atlieka labai svarbų vaidmenį stiprinant ir konsoliduojant demokratinius ir politinius šalies procesus; pripažįsta, kad PVO ir moterų organizacijos atliko svarbų darbą, susijusį su LGBT teisių rėmimu, kova su smurtu prieš moteris, didėjančiu moterų dalyvavimu politikoje, pastangomis kurti taiką ir pilietinės visuomenės, kaip sergėtojos, vaidmeniu; pabrėžia dialogo su PVO svarbą ir pažymi esminį pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį prisidedant prie glaudesnio regioninio bendradarbiavimo socialiniais ir politiniais klausimais; palankiai vertina tai, kad pagerėjo vyriausybės bendradarbiavimas su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), tačiau ragina plačiau konsultuotis formuojant politiką, įskaitant politikos priemonių ir teisės aktų rengimą ir valdžios institucijų veiklos stebėseną; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad aktyvios ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) atlieka labai svarbų vaidmenį stiprinant ir konsoliduojant demokratinius ir politinius šalies procesus; pripažįsta, kad PVO ir moterų organizacijos atliko svarbų darbą, susijusį su LGBT teisių rėmimu, kova su smurtu prieš moteris, didėjančiu moterų dalyvavimu politikoje, pastangomis kurti taiką ir pilietinės visuomenės, kaip sergėtojos, vaidmeniu; pabrėžia dialogo su PVO svarbą ir pažymi esminį pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį prisidedant prie glaudesnio regioninio bendradarbiavimo socialiniais ir politiniais klausimais; palankiai vertina tai, kad pagerėjo vyriausybės bendradarbiavimas su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), tačiau ragina plačiau konsultuotis formuojant politiką, įskaitant politikos priemonių ir teisės aktų rengimą ir valdžios institucijų veiklos stebėseną;

| 22. | ragina prisiimti tvirtesnį politinį įsipareigojimą reformuojant viešąjį administravimą ir dėti pastangas siekiant sukurti nuopelnais grindžiamą sistemą, visų pirma užtikrinant, kad būtų užbaigta kurti ir su tarptautiniais standartais visapusiškai suderinta teisės aktų sistema; apgailestauja, kad vietos valdžios institucijoms nėra taikomas valstybės tarnautojų įstatymas; |
| --- | --- |

22.

ragina prisiimti tvirtesnį politinį įsipareigojimą reformuojant viešąjį administravimą ir dėti pastangas siekiant sukurti nuopelnais grindžiamą sistemą, visų pirma užtikrinant, kad būtų užbaigta kurti ir su tarptautiniais standartais visapusiškai suderinta teisės aktų sistema; apgailestauja, kad vietos valdžios institucijoms nėra taikomas valstybės tarnautojų įstatymas;

| 23. | pabrėžia, kad Serbija ratifikavo pagrindines TDO konvencijas darbo teisių srityje, taip pat persvarstytą Europos socialinę chartiją; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant konstitucinių garantijų, darbo ir profesinių sąjungų teisės vis dar ribotos, ir ragina Serbiją toliau stiprinti šias teises; yra susirūpinęs dėl to, kad socialinis dialogas vis dar silpnas ir kad su socialiniais partneriais konsultuojamasi nereguliariai; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant stiprinti Ekonominę ir socialinę tarybą, kad būtų užtikrinta, jog ji galėtų imtis aktyvaus vaidmens stiprinant socialinį dialogą ir atlikti aktyvesnį konsultacinį vaidmenį teisėkūros srityje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Serbija ratifikavo pagrindines TDO konvencijas darbo teisių srityje, taip pat persvarstytą Europos socialinę chartiją; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant konstitucinių garantijų, darbo ir profesinių sąjungų teisės vis dar ribotos, ir ragina Serbiją toliau stiprinti šias teises; yra susirūpinęs dėl to, kad socialinis dialogas vis dar silpnas ir kad su socialiniais partneriais konsultuojamasi nereguliariai; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant stiprinti Ekonominę ir socialinę tarybą, kad būtų užtikrinta, jog ji galėtų imtis aktyvaus vaidmens stiprinant socialinį dialogą ir atlikti aktyvesnį konsultacinį vaidmenį teisėkūros srityje;

| 24. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti žiniasklaidos laisvę, todėl palankiai vertina tai, kad dekriminalizuotas garbės ir orumo įžeidimas; pažymi, kad reikia išlaikyti tvirtą ir nepriklausomą visuomeninį transliuotoją ir užtikrinti jo stabilų ir tvarų finansavimų, taip pat visišką skaidrumą žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje; ragina greitai įgyvendinti žiniasklaidos strategiją ir susijusius teisės aktų projektus, įskaitant sparčias visuotinės prieigos prie interneto paslaugas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad žurnalistams nuolat grasinama, ir pakartotinai ragina valdžios institucijas baigti nagrinėti bylas dėl nužudytų žurnalistų; mano, kad reikėtų imtis tolesnių veiksmų siekiant sukurti žurnalistams saugias sąlygas, kuriomis jie galėtų veiksmingai ir be vidinės cenzūros dirbti savo darbą; ypač atkreipia dėmesį į netinkamo viešųjų lėšų naudojimo siekiant įgyti politinės įtakos pasinaudojant žiniasklaidos priemonėmis pavojų; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti žiniasklaidos laisvę, todėl palankiai vertina tai, kad dekriminalizuotas garbės ir orumo įžeidimas; pažymi, kad reikia išlaikyti tvirtą ir nepriklausomą visuomeninį transliuotoją ir užtikrinti jo stabilų ir tvarų finansavimų, taip pat visišką skaidrumą žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje; ragina greitai įgyvendinti žiniasklaidos strategiją ir susijusius teisės aktų projektus, įskaitant sparčias visuotinės prieigos prie interneto paslaugas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad žurnalistams nuolat grasinama, ir pakartotinai ragina valdžios institucijas baigti nagrinėti bylas dėl nužudytų žurnalistų; mano, kad reikėtų imtis tolesnių veiksmų siekiant sukurti žurnalistams saugias sąlygas, kuriomis jie galėtų veiksmingai ir be vidinės cenzūros dirbti savo darbą; ypač atkreipia dėmesį į netinkamo viešųjų lėšų naudojimo siekiant įgyti politinės įtakos pasinaudojant žiniasklaidos priemonėmis pavojų;

| 25. | ragina Serbijos vyriausybę vis intensyviau bendradarbiauti su ES institucijomis ir užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų geresnę prieigą prie Europos fondų, taip siekiant remti jų, kaip itin svarbių Serbijos europinės integracijos proceso veikėjų, darbą; |
| --- | --- |

25.

ragina Serbijos vyriausybę vis intensyviau bendradarbiauti su ES institucijomis ir užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų geresnę prieigą prie Europos fondų, taip siekiant remti jų, kaip itin svarbių Serbijos europinės integracijos proceso veikėjų, darbą;

| 26. | pabrėžia, kad būtina sustiprinti kovą su prekyba žmonėmis, ir ragina įforminti pareigūnų ir paslaugų teikėjų funkcijas ir pareigas nustatant nukentėjusiuosius ir nukreipiant juos į atitinkamas tarnybas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad būtina sustiprinti kovą su prekyba žmonėmis, ir ragina įforminti pareigūnų ir paslaugų teikėjų funkcijas ir pareigas nustatant nukentėjusiuosius ir nukreipiant juos į atitinkamas tarnybas;

| 27. | dar kartą ragina valdžios institucijas, siekiant Serbijos demokratizacijos, toliau dėti pastangas ir atsikratyti buvusių komunistinių slaptųjų tarnybų palikimo; ragina Serbiją paspartinti procesą paveldėjimo klausimu, greičiau įgyvendinti turto padalijimo įsipareigojimus ir susitarimą dėl bendrų buvusios Jugoslavijos archyvų atskyrimo; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad labai svarbu suteikti galimybę visapusiškai naudotis visais archyvų dokumentais, visų pirma buvusiosios Jugoslavijos slaptųjų tarnybų (UDBA) dokumentais; pakartoja savo raginimą valdžios institucijoms palengvinti prieigą prie tų archyvų, kurie susiję su buvusiomis Jugoslavijos respublikomis, ir grąžinti juos atitinkamoms vyriausybėms, jei jos paprašytų; |
| --- | --- |

27.

dar kartą ragina valdžios institucijas, siekiant Serbijos demokratizacijos, toliau dėti pastangas ir atsikratyti buvusių komunistinių slaptųjų tarnybų palikimo; ragina Serbiją paspartinti procesą paveldėjimo klausimu, greičiau įgyvendinti turto padalijimo įsipareigojimus ir susitarimą dėl bendrų buvusios Jugoslavijos archyvų atskyrimo; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad labai svarbu suteikti galimybę visapusiškai naudotis visais archyvų dokumentais, visų pirma buvusiosios Jugoslavijos slaptųjų tarnybų (UDBA) dokumentais; pakartoja savo raginimą valdžios institucijoms palengvinti prieigą prie tų archyvų, kurie susiję su buvusiomis Jugoslavijos respublikomis, ir grąžinti juos atitinkamoms vyriausybėms, jei jos paprašytų;

| 28. | ragina Serbijos vyriausybę sudaryti galimybę ištirti buvusius diktatūros režimus, politiniu ir teisiniu požiūriu reabilituoti ir išmokėti kompensacijas nuo šių režimų nukentėjusiems asmenims ir jų šeimoms, siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą ir užtikrinti ilgalaikę taiką ir teisingumą Serbijai dalyvaujant Europos integracijos procese; |
| --- | --- |

28.

ragina Serbijos vyriausybę sudaryti galimybę ištirti buvusius diktatūros režimus, politiniu ir teisiniu požiūriu reabilituoti ir išmokėti kompensacijas nuo šių režimų nukentėjusiems asmenims ir jų šeimoms, siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą ir užtikrinti ilgalaikę taiką ir teisingumą Serbijai dalyvaujant Europos integracijos procese;

| 29. | ragina visoje šalyje veiksmingai įgyvendinti teisės aktus ir dvišalius bei daugiašalius susitarimus dėl tautinių ir etninių mažumų (6), remiantis lygybės, nediskriminavimo ir proporcingumo principais; ragina valdžios institucijas skatinti tolerancijos atmosferą ir vienodą požiūrį, nediskriminuojant jokių tautinių ir etninių mažumų, įskaitant galimybę įgyti išsilavinimą gimtąja kalba ir vartoti kalbas vietos ir regioninėse viešojo administravimo institucijose; taip pat ragina siekti pažangos norint panaikinti diskriminaciją visuose galiojančiuose įstatymuose ir praktikoje, susijusiuose su nuosavybės grąžinimu tautinių ir etninių mažumų nariams; pabrėžia tautinių mažumų tarybų svarbą, jų vaidmenį integruojant tautines mažumas, pvz., įgyvendinant tautinių mažumų asmenines ar kolektyvines teises, ir ragina valdžios institucijas užtikrinti nenutrūkstamą pakankamų finansinių išteklių teikimą jų darbui vykdyti; ragina valdžios institucijas užtikrinti sklandų rinkimų procesą per 2014 m. rinkimus į tautinių mažumų tarybas, laikantis nepriklausomų institucijų pateiktų rekomendacijų; reiškia susirūpinimą dėl galimo programų mažumų kalbomis transliavimo nutraukimo dėl paskelbto žiniasklaidos priemonių privatizavimo; |
| --- | --- |

29.

ragina visoje šalyje veiksmingai įgyvendinti teisės aktus ir dvišalius bei daugiašalius susitarimus dėl tautinių ir etninių mažumų (6), remiantis lygybės, nediskriminavimo ir proporcingumo principais; ragina valdžios institucijas skatinti tolerancijos atmosferą ir vienodą požiūrį, nediskriminuojant jokių tautinių ir etninių mažumų, įskaitant galimybę įgyti išsilavinimą gimtąja kalba ir vartoti kalbas vietos ir regioninėse viešojo administravimo institucijose; taip pat ragina siekti pažangos norint panaikinti diskriminaciją visuose galiojančiuose įstatymuose ir praktikoje, susijusiuose su nuosavybės grąžinimu tautinių ir etninių mažumų nariams; pabrėžia tautinių mažumų tarybų svarbą, jų vaidmenį integruojant tautines mažumas, pvz., įgyvendinant tautinių mažumų asmenines ar kolektyvines teises, ir ragina valdžios institucijas užtikrinti nenutrūkstamą pakankamų finansinių išteklių teikimą jų darbui vykdyti; ragina valdžios institucijas užtikrinti sklandų rinkimų procesą per 2014 m. rinkimus į tautinių mažumų tarybas, laikantis nepriklausomų institucijų pateiktų rekomendacijų; reiškia susirūpinimą dėl galimo programų mažumų kalbomis transliavimo nutraukimo dėl paskelbto žiniasklaidos priemonių privatizavimo;

| 30. | pabrėžia poreikį energingiau spręsti romų tautybės moterų ir vyrų padėties problemą, nes jie vis dar susiduria su sunkiomis gyvenimo sąlygomis, priverstiniu iškeldinimu ir diskriminacija darbo rinkoje; ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti galimybę gauti būstą ir sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad būtina visapusiškai suderinti teisės aktus dėl nediskriminavimo su ES politika ir taikyti visa apimantį požiūrį į romų įtrauktį; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad būtina veiksmingai stebėti įtraukties priemones, siekiant sumažinti teisės aktų ir jų įgyvendinimo atotrūkį; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia poreikį energingiau spręsti romų tautybės moterų ir vyrų padėties problemą, nes jie vis dar susiduria su sunkiomis gyvenimo sąlygomis, priverstiniu iškeldinimu ir diskriminacija darbo rinkoje; ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti galimybę gauti būstą ir sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad būtina visapusiškai suderinti teisės aktus dėl nediskriminavimo su ES politika ir taikyti visa apimantį požiūrį į romų įtrauktį; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad būtina veiksmingai stebėti įtraukties priemones, siekiant sumažinti teisės aktų ir jų įgyvendinimo atotrūkį;

| 31. | atkreipia dėmesį į darbą, atliktą iš dalies keičiant baudžiamąjį kodeksą; tačiau pažymi, kad, priėmus pakeitimus, privačiajame sektoriuje ir toliau vyrauja teisinis neapibrėžtumas; pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl naujo 234 straipsnio dėl piktnaudžiavimo atsakinga padėtimi nuostatų, kurias įgyvendinant vis dar galimas šališkas aiškinimas, ir ragina nedelsiant panaikinti esamus neteisingus kaltinimus pagal 359 straipsnį privačiajame sektoriuje, kad šalyje vėl būtų atkurta teisinė valstybė, o Serbijos verslo bendruomenei būtų užtikrintas teisinis tikrumas; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į darbą, atliktą iš dalies keičiant baudžiamąjį kodeksą; tačiau pažymi, kad, priėmus pakeitimus, privačiajame sektoriuje ir toliau vyrauja teisinis neapibrėžtumas; pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl naujo 234 straipsnio dėl piktnaudžiavimo atsakinga padėtimi nuostatų, kurias įgyvendinant vis dar galimas šališkas aiškinimas, ir ragina nedelsiant panaikinti esamus neteisingus kaltinimus pagal 359 straipsnį privačiajame sektoriuje, kad šalyje vėl būtų atkurta teisinė valstybė, o Serbijos verslo bendruomenei būtų užtikrintas teisinis tikrumas;

| 32. | primygtinai teigia, kad valstybės institucijos turi veikti skaidriai ir atskaitingai; teigiamai vertina nepriklausomų reguliavimo institucijų, pavyzdžiui, ombudsmeno ir komisaro, atsakingo už valstybinės svarbos informaciją, bei kitų institucijų atliktą darbą ir pripažįsta jų indėlį siekiant teisinės sistemos bei valstybės institucijų atskaitomybės gerinimo; primygtinai ragina valdžios institucijas sistemiškai laikytis jų rekomendacijų ir išvadų; |
| --- | --- |

32.

primygtinai teigia, kad valstybės institucijos turi veikti skaidriai ir atskaitingai; teigiamai vertina nepriklausomų reguliavimo institucijų, pavyzdžiui, ombudsmeno ir komisaro, atsakingo už valstybinės svarbos informaciją, bei kitų institucijų atliktą darbą ir pripažįsta jų indėlį siekiant teisinės sistemos bei valstybės institucijų atskaitomybės gerinimo; primygtinai ragina valdžios institucijas sistemiškai laikytis jų rekomendacijų ir išvadų;

| 33. | pabrėžia decentralizacijos proceso naudą ir skatina stiprinti vietos valdžios institucijų kompetenciją; apgailestauja, kad Nacionalinė decentralizacijos taryba ir toliau nevykdo savo veiklos; toliau yra itin susirūpinęs dėl teisinio netikrumo, susijusio su Voivodinos statusu, ir dėl to, kad vėluojama priimti Voivodinos nuosavus išteklius reglamentuojantį įstatymą; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia decentralizacijos proceso naudą ir skatina stiprinti vietos valdžios institucijų kompetenciją; apgailestauja, kad Nacionalinė decentralizacijos taryba ir toliau nevykdo savo veiklos; toliau yra itin susirūpinęs dėl teisinio netikrumo, susijusio su Voivodinos statusu, ir dėl to, kad vėluojama priimti Voivodinos nuosavus išteklius reglamentuojantį įstatymą;

| 34. | palankiai vertina valdžios institucijų veiksmus, kuriais siekiama gerinti socialinę ir ekonominę padėtį Preševo slėnyje ir Sandžake, bet pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, nes šie regionai lieka itin neišsivystę ir juose vis dar vyrauja aukštas nedarbo lygis; atkreipia dėmesį į tai, kad etninių albanų ir bosnių mažumos ir toliau yra nepakankamai atstovaujamos vietos administracijoje; prašo Tarybos ir Komisijos tvirtai remti tokias vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina valdžios institucijų veiksmus, kuriais siekiama gerinti socialinę ir ekonominę padėtį Preševo slėnyje ir Sandžake, bet pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, nes šie regionai lieka itin neišsivystę ir juose vis dar vyrauja aukštas nedarbo lygis; atkreipia dėmesį į tai, kad etninių albanų ir bosnių mažumos ir toliau yra nepakankamai atstovaujamos vietos administracijoje; prašo Tarybos ir Komisijos tvirtai remti tokias vystymosi strategijas;

| 35. | dar kartą reiškia paramą REKOM iniciatyvai ir aktyviai skatina buvusiosios Jugoslavijos šalis įsteigti tarpvyriausybinę komisiją, kurios užduotis būtų nustatyti faktus apie 1991–2001 m. karų aukas ir dingusius asmenis; |
| --- | --- |

35.

dar kartą reiškia paramą REKOM iniciatyvai ir aktyviai skatina buvusiosios Jugoslavijos šalis įsteigti tarpvyriausybinę komisiją, kurios užduotis būtų nustatyti faktus apie 1991–2001 m. karų aukas ir dingusius asmenis;

| 36. | teigiamai vertina Serbijos bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), kuris lėmė tai, kad visi įtariamieji karo nusikaltimais buvo perduoti Hagos tribunolui, kad būtų vykdomas teismo procesas, o tai yra svarbus žingsnis siekiant integracijos į ES; ragina toliau bendradarbiauti su Hagos tribunolu ir kitomis buvusiosios Jugoslavijos respublikomis, kad nukentėjusieji ir jų šeimos sulauktų teisingumo; |
| --- | --- |

36.

teigiamai vertina Serbijos bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), kuris lėmė tai, kad visi įtariamieji karo nusikaltimais buvo perduoti Hagos tribunolui, kad būtų vykdomas teismo procesas, o tai yra svarbus žingsnis siekiant integracijos į ES; ragina toliau bendradarbiauti su Hagos tribunolu ir kitomis buvusiosios Jugoslavijos respublikomis, kad nukentėjusieji ir jų šeimos sulauktų teisingumo;

| 37. | ragina vyriausybę laikytis rekomendacijų, pateiktų ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutinėje ataskaitoje dėl parlamento, vietinių ir išankstinių prezidento rinkimų, vykusių 2012 m. gegužės mėn., visų pirma susijusių su rinkiminių ginčų sprendimu, rinkėjų registracijos skaidrumu ir politiniu finansavimu, taip pat konsoliduoti ir suderinti Serbijos rinkimų teisinę sistemą, turint mintyje tai, kad pagal tarptautinius standartus visi rinkimų įstatymų pakeitimai turėtų būti padaryti gerokai prieš rinkimus; |
| --- | --- |

37.

ragina vyriausybę laikytis rekomendacijų, pateiktų ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutinėje ataskaitoje dėl parlamento, vietinių ir išankstinių prezidento rinkimų, vykusių 2012 m. gegužės mėn., visų pirma susijusių su rinkiminių ginčų sprendimu, rinkėjų registracijos skaidrumu ir politiniu finansavimu, taip pat konsoliduoti ir suderinti Serbijos rinkimų teisinę sistemą, turint mintyje tai, kad pagal tarptautinius standartus visi rinkimų įstatymų pakeitimai turėtų būti padaryti gerokai prieš rinkimus;

| 38. | pakartoja, kad visiškai pritaria tam, jog būtų liberalizuotas vizų režimas Vakarų Balkanų šalims, nes tai svarbus viso regiono europinės integracijos ramstis, tačiau tuo pačiu metu reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio netikrų prieglobsčio prašytojų skaičiaus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti laikino vizų sustabdymo mechanizmu, patvirtintu 2013 m. rugsėjo mėn., o spręsti šį klausimą pritaikant atitinkamus teisinius pagrindus ir nurodyti Serbiją kaip saugią kilmės šalį – tai būtų pagrindinė priemonė siekiant pažaboti netikrų prieglobsčio prašytojų skaičių; taip pat ragina nacionaliniu lygmeniu imtis labiau pažeidžiamoms grupėms skirtų priemonių, ypač socialinių ir ekonominių priemonių, taip pat aktyvių priemonių, kuriomis būtų griežtai kovojama su organizuoto nusikalstamumo tinklais, dalyvaujančiais neteisėtoje prekyboje; |
| --- | --- |

38.

pakartoja, kad visiškai pritaria tam, jog būtų liberalizuotas vizų režimas Vakarų Balkanų šalims, nes tai svarbus viso regiono europinės integracijos ramstis, tačiau tuo pačiu metu reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio netikrų prieglobsčio prašytojų skaičiaus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti laikino vizų sustabdymo mechanizmu, patvirtintu 2013 m. rugsėjo mėn., o spręsti šį klausimą pritaikant atitinkamus teisinius pagrindus ir nurodyti Serbiją kaip saugią kilmės šalį – tai būtų pagrindinė priemonė siekiant pažaboti netikrų prieglobsčio prašytojų skaičių; taip pat ragina nacionaliniu lygmeniu imtis labiau pažeidžiamoms grupėms skirtų priemonių, ypač socialinių ir ekonominių priemonių, taip pat aktyvių priemonių, kuriomis būtų griežtai kovojama su organizuoto nusikalstamumo tinklais, dalyvaujančiais neteisėtoje prekyboje;

| 39. | ragina Serbijos valdžios institucijas griežtinti mokesčių surinkimą ir vykdyti atsakingą fiskalinę politiką; pabrėžia, kad plačios apimties struktūrinėmis reformomis turėtų būti remiamas finansų konsolidavimas ir todėl ragina vyriausybę įgyvendinti struktūrines ekonomikos reformas, kurias vėluojama įgyvendinti, pvz., Planavimo ir statybų įstatymą, kad būtų pagerinta investicijų ir verslo aplinka, toliau remti mažąsias ir vidutines įmones, kad jų skaičius augtų, kovoti su dideliu nedarbu ir skurdu, visų pirma regionuose, kuriuose daugiausia gyvena nacionalinės mažumos, ir įgyvendinti pensijų reformą siekiant sukurti tvarią pensijų sistemą; pakartoja, kad reikia nedelsiant panaikinti administracines kliūtis užsiimti verslu ir pabrėžia, kad svarbu greitai reorganizuoti valstybines įmones siekiant sumažinti nuostolius ir valstybės dalyvavimą ekonomikoje; šiuo tikslu ragina Serbijos valdžios institucijas skatinti visiškai veikiančią rinkos ekonomiką, sukurti tvirtą mokesčio bazę ir parengti kovos su skurdu strategiją –tai pagrindiniai aspektai siekiant, kad Serbijos stojimas į ES būtų perspektyvus; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas konsultuotis su pilietine visuomene bei verslo bendruomene ir įtraukti jas į naujų teisės aktų rengimo darbo grupes; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas atkurti įmonių pasitikėjimą vykdant reglamentavimo ir teisinę reformą; pažymi, kad sėkminga struktūrinių ekonomikos reformų pradžia ir įgyvendinimas padės sumažinti didelę migraciją; |
| --- | --- |

39.

ragina Serbijos valdžios institucijas griežtinti mokesčių surinkimą ir vykdyti atsakingą fiskalinę politiką; pabrėžia, kad plačios apimties struktūrinėmis reformomis turėtų būti remiamas finansų konsolidavimas ir todėl ragina vyriausybę įgyvendinti struktūrines ekonomikos reformas, kurias vėluojama įgyvendinti, pvz., Planavimo ir statybų įstatymą, kad būtų pagerinta investicijų ir verslo aplinka, toliau remti mažąsias ir vidutines įmones, kad jų skaičius augtų, kovoti su dideliu nedarbu ir skurdu, visų pirma regionuose, kuriuose daugiausia gyvena nacionalinės mažumos, ir įgyvendinti pensijų reformą siekiant sukurti tvarią pensijų sistemą; pakartoja, kad reikia nedelsiant panaikinti administracines kliūtis užsiimti verslu ir pabrėžia, kad svarbu greitai reorganizuoti valstybines įmones siekiant sumažinti nuostolius ir valstybės dalyvavimą ekonomikoje; šiuo tikslu ragina Serbijos valdžios institucijas skatinti visiškai veikiančią rinkos ekonomiką, sukurti tvirtą mokesčio bazę ir parengti kovos su skurdu strategiją –tai pagrindiniai aspektai siekiant, kad Serbijos stojimas į ES būtų perspektyvus; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas konsultuotis su pilietine visuomene bei verslo bendruomene ir įtraukti jas į naujų teisės aktų rengimo darbo grupes; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas atkurti įmonių pasitikėjimą vykdant reglamentavimo ir teisinę reformą; pažymi, kad sėkminga struktūrinių ekonomikos reformų pradžia ir įgyvendinimas padės sumažinti didelę migraciją;

| 40. | teigiamai vertina Restitucijos agentūros iki šiol atliktą darbą; ragina, kai tik įmanoma, grąžinti turtą natūra; teigiamai vertina Ūkio ministerijos sprendimą sudaryti išsamų viešojo ir valstybės turto sąrašą ir taip nutraukti neteisėtą jo įsigijimą siekiant privačių interesų; pabrėžia, kad išsamus viešojo ir valstybės turto sąrašas yra labai svarbus siekiant sėkmingai kovoti su sistemine korupcija, nes egzistuoja didelis faktinio ir oficialiai registruoto valstybės ir viešojo turto skirtumas; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina Restitucijos agentūros iki šiol atliktą darbą; ragina, kai tik įmanoma, grąžinti turtą natūra; teigiamai vertina Ūkio ministerijos sprendimą sudaryti išsamų viešojo ir valstybės turto sąrašą ir taip nutraukti neteisėtą jo įsigijimą siekiant privačių interesų; pabrėžia, kad išsamus viešojo ir valstybės turto sąrašas yra labai svarbus siekiant sėkmingai kovoti su sistemine korupcija, nes egzistuoja didelis faktinio ir oficialiai registruoto valstybės ir viešojo turto skirtumas;

| 41. | ragina valdžios institucijas dėti visas pastangas, kad būtų sumažinti neigiami ekonomikos politikos padariniai, pvz., skurdas, nedarbas ir socialinė atskirtis, taip pat šalinti šių problemų pagrindines priežastis ir skatinti vystymąsi; |
| --- | --- |

41.

ragina valdžios institucijas dėti visas pastangas, kad būtų sumažinti neigiami ekonomikos politikos padariniai, pvz., skurdas, nedarbas ir socialinė atskirtis, taip pat šalinti šių problemų pagrindines priežastis ir skatinti vystymąsi;

| 42. | apgailestauja dėl pažangos stokos ir tolesnio vėlavimo praktiškai įgyvendinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių strategiją; pažymi, kad Serbija atsilieka nuo kitų paraišką pateikusių valstybių naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad Serbijos 2020 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslai nebus pasiekti; pabrėžia, kad vyriausybės konsultacijų procesai turi būti skaidrūs, ir apgailestauja dėl Serbijos valdžios institucijų nesugebėjimo atsižvelgti į tarptautinių finansinių institucijų nuomonę tvirtinant elektros energijos pirkimo sutartį; |
| --- | --- |

42.

apgailestauja dėl pažangos stokos ir tolesnio vėlavimo praktiškai įgyvendinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių strategiją; pažymi, kad Serbija atsilieka nuo kitų paraišką pateikusių valstybių naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad Serbijos 2020 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslai nebus pasiekti; pabrėžia, kad vyriausybės konsultacijų procesai turi būti skaidrūs, ir apgailestauja dėl Serbijos valdžios institucijų nesugebėjimo atsižvelgti į tarptautinių finansinių institucijų nuomonę tvirtinant elektros energijos pirkimo sutartį;

| 43. | apgailestauja, kad pernelyg mažai pažangos pasiekta aplinkos ir klimato kaitos srityse, ir ragina Serbijos valdžios institucijas nedelsiant priimti išsamią klimato strategiją, kuri atitiktų ES tikslus; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad pernelyg mažai pažangos pasiekta aplinkos ir klimato kaitos srityse, ir ragina Serbijos valdžios institucijas nedelsiant priimti išsamią klimato strategiją, kuri atitiktų ES tikslus;

| 44. | pabrėžia, kad Serbija, kaip ir kitos regiono šalys, ateinančiais metais turės įgyvendinti ES aplinkosaugos standartus ir nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus, kaip ir 2020 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus, kuriuos jos jau patvirtino; pažymi, kad, kaip nurodyta Energijos bendrijos 2012 m. priimtoje energetikos strategijoje, Serbija planuoja padidinti elektros energijos gamybą iš anglies dideliuose kurą deginančiuose įrenginiuose, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tokie planai prieštarauja planuojamam išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslui; todėl ragina Serbijos valdžios institucijas parengti su ES tikslais suderintą energetikos politiką ir visų pirma pasinaudoti naujausiu Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) sprendimu finansuoti 75 mln. EUR vertės projektą, skirtą kredito linijoms vietiniams bankams Vakarų Balkanų šalyse teikti perskolinimui privatiems ir savivaldybių lėšų gavėjams, pageidaujantiems investuoti į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priemones; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad Serbija, kaip ir kitos regiono šalys, ateinančiais metais turės įgyvendinti ES aplinkosaugos standartus ir nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus, kaip ir 2020 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus, kuriuos jos jau patvirtino; pažymi, kad, kaip nurodyta Energijos bendrijos 2012 m. priimtoje energetikos strategijoje, Serbija planuoja padidinti elektros energijos gamybą iš anglies dideliuose kurą deginančiuose įrenginiuose, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tokie planai prieštarauja planuojamam išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslui; todėl ragina Serbijos valdžios institucijas parengti su ES tikslais suderintą energetikos politiką ir visų pirma pasinaudoti naujausiu Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) sprendimu finansuoti 75 mln. EUR vertės projektą, skirtą kredito linijoms vietiniams bankams Vakarų Balkanų šalyse teikti perskolinimui privatiems ir savivaldybių lėšų gavėjams, pageidaujantiems investuoti į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priemones;

| 45. | ragina Serbijos valdžios institucijas patobulinti vartotojų apsaugos politiką, visų pirma atsižvelgiant į bendruosius maisto saugos principus ir nacionalinės etaloninės laboratorijos įkūrimą; apgailestauja, kad genetiškai modifikuotų organizmų įstatymas dar nėra suderintas su ES teisės aktais; |
| --- | --- |

45.

ragina Serbijos valdžios institucijas patobulinti vartotojų apsaugos politiką, visų pirma atsižvelgiant į bendruosius maisto saugos principus ir nacionalinės etaloninės laboratorijos įkūrimą; apgailestauja, kad genetiškai modifikuotų organizmų įstatymas dar nėra suderintas su ES teisės aktais;

| 46. | remia Belgrado miesto valdžios institucijų rengiamą Belgrado kaip 2020 m. Europos kultūros sostinės kampaniją ir remia atitinkamus projektus, kurie priartintų Belgradą ir Serbiją prie ES kultūros požiūriu, visų pirma atsižvelgiant į įvairių etninių grupių sambūvį, įvairių kultūrų tarpusavio supratimą ir religijų dialogą; |
| --- | --- |

46.

remia Belgrado miesto valdžios institucijų rengiamą Belgrado kaip 2020 m. Europos kultūros sostinės kampaniją ir remia atitinkamus projektus, kurie priartintų Belgradą ir Serbiją prie ES kultūros požiūriu, visų pirma atsižvelgiant į įvairių etninių grupių sambūvį, įvairių kultūrų tarpusavio supratimą ir religijų dialogą;

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Serbijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Serbijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  OL L 334, 2007 12 19, p. 46.

(4)  OL L 336, 2009 12 18, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0434.

(6)  Serbija pripažįsta šias tautines ir etnines mažumas: albanus, bosnius, bulgarus, bunjevcus, kroatus, čekus, vokiečius, goranus, vengrus, makedonus, romus, rumunus, rusinus, slovakus, ukrainiečius, valakus ir kt.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/127 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/127

---

P7_TA(2014)0040

Kosovo europinės integracijos procesas

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso (2013/2881(RSP))

(2016/C 482/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į ministrų pirmininkų Ivica Dacic ir Hasim Thaci pasiektą 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių santykių normalizavimą ir 2013 m. gegužės 22 d. įgyvendinimo veiksmų planą, kuris patvirtintas po dešimties aukšto lygio Belgrado ir Prištinos dialogo raundų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ministrų pirmininkų Ivica Dacic ir Hasim Thaci pasiektą 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių santykių normalizavimą ir 2013 m. gegužės 22 d. įgyvendinimo veiksmų planą, kuris patvirtintas po dešimties aukšto lygio Belgrado ir Prištinos dialogo raundų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Europos Komisijos bendrą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Kosovo padarytos pažangos sprendžiant 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose nurodytas problemas siekiant, kad galbūt būtų priimtas sprendimas pradėti derybas dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Europos Komisijos bendrą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Kosovo padarytos pažangos sprendžiant 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose nurodytas problemas siekiant, kad galbūt būtų priimtas sprendimas pradėti derybas dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Tarybos išvadas, kuriomis patvirtinamas sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Tarybos išvadas, kuriomis patvirtinamas sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo galimybių studijos (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo galimybių studijos (COM(2012)0602),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimą, kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl bendrojo susitarimo su Kosovu dėl jo dalyvavimo Sąjungos programose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimą, kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl bendrojo susitarimo su Kosovu dėl jo dalyvavimo Sąjungos programose,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pateiktas Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove vykdomos veiklos ir su tuo susijusių pokyčių ataskaitas, įskaitant 2013 m. rugpjūčio 29 d. pateiktą ataskaitą, kuri apima laikotarpį nuo 2013 m. balandžio 23 d. iki liepos 15 d., ir naujausią, 2013 m. spalio 28 d. pateiktą ataskaitą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pateiktas Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove vykdomos veiklos ir su tuo susijusių pokyčių ataskaitas, įskaitant 2013 m. rugpjūčio 29 d. pateiktą ataskaitą, kuri apima laikotarpį nuo 2013 m. balandžio 23 d. iki liepos 15 d., ir naujausią, 2013 m. spalio 28 d. pateiktą ataskaitą;

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo), iš dalies pakeistus 2009 m. birželio 9 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2009/445/BUSP, 2010 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimu 2010/322/BUSP ir 2012 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimu 2012/291/BUSP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo), iš dalies pakeistus 2009 m. birželio 9 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2009/445/BUSP, 2010 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimu 2010/322/BUSP ir 2012 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimu 2012/291/BUSP,

| — | atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2009 m. gruodžio 7 d., 2010 m. gruodžio 14 d. ir 2011 m. gruodžio 5 d. susitikimų išvadas, kuriose atitinkamai pabrėžiama ir patvirtinama, kad, nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, ateityje Kosovui įvykdžius visas sąlygas taip pat galėtų būti liberalizuotas vizų režimas; atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. sausio mėn. pradėtas dialogas dėl vizų režimo, 2012 m. birželio mėn. pateiktas vizų režimo liberalizavimo veiksmų planas, o 2013 m. vasario 8 d. pirmoji Komisijos ataskaita dėl Kosovo pažangos, padarytos įvykdant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2013)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2009 m. gruodžio 7 d., 2010 m. gruodžio 14 d. ir 2011 m. gruodžio 5 d. susitikimų išvadas, kuriose atitinkamai pabrėžiama ir patvirtinama, kad, nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, ateityje Kosovui įvykdžius visas sąlygas taip pat galėtų būti liberalizuotas vizų režimas; atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. sausio mėn. pradėtas dialogas dėl vizų režimo, 2012 m. birželio mėn. pateiktas vizų režimo liberalizavimo veiksmų planas, o 2013 m. vasario 8 d. pirmoji Komisijos ataskaita dėl Kosovo pažangos, padarytos įvykdant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2013)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. pradėtą struktūrinį dialogą teisinės valstybės klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. pradėtą struktūrinį dialogą teisinės valstybės klausimais,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. kovo mėn. įsteigta Kosovo nacionalinė europinės integracijos taryba prie prezidentūros kaip aukšto lygio koordinavimo institucija, atsakinga už tai, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl europinės darbotvarkės laikantis visų dalyvių ir grupių įtraukimo metodo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. kovo mėn. įsteigta Kosovo nacionalinė europinės integracijos taryba prie prezidentūros kaip aukšto lygio koordinavimo institucija, atsakinga už tai, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl europinės darbotvarkės laikantis visų dalyvių ir grupių įtraukimo metodo,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo (TTT) patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją (1), kuria pripažįstamas TTT nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Belgrado ir Prištinos dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo (TTT) patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją (1), kuria pripažįstamas TTT nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Belgrado ir Prištinos dialogą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 28–29 d., 2009 m. balandžio 6–7 d., 2010 m. birželio 22–23 d., 2011 m. gegužės 20 d., 2012 m. kovo 14–15 d. ir 2013 m. spalio 30–31 d. tarpparlamentinių EP ir Kosovo susitikimų bendrus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 28–29 d., 2009 m. balandžio 6–7 d., 2010 m. birželio 22–23 d., 2011 m. gegužės 20 d., 2012 m. kovo 14–15 d. ir 2013 m. spalio 30–31 d. tarpparlamentinių EP ir Kosovo susitikimų bendrus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos komunikatą „2013-2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos komunikatą „2013-2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2013)0700),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pasirengimo narystei fondų biudžeto valdymo teismų sistemų ir kovos su korupcija srityse šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse (2) ir į joje pateiktas pastabas dėl Kosovo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pasirengimo narystei fondų biudžeto valdymo teismų sistemų ir kovos su korupcija srityse šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse (2) ir į joje pateiktas pastabas dėl Kosovo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2013 m. balandžio mėn. ministrų pirmininkų H. Thaci ir I. Dacic pasiektas susitarimas yra svarbus žingsnis ir juo patvirtinama abiejų šalių atsakomybė sąžiningai įgyvendinti šį susitarimą, tęsti santykių normalizavimo procesą ir toliau vykdyti reformas, kurių reikia siekiant integracijos į ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. balandžio mėn. ministrų pirmininkų H. Thaci ir I. Dacic pasiektas susitarimas yra svarbus žingsnis ir juo patvirtinama abiejų šalių atsakomybė sąžiningai įgyvendinti šį susitarimą, tęsti santykių normalizavimo procesą ir toliau vykdyti reformas, kurių reikia siekiant integracijos į ES;

| B. | kadangi 104 iš 193 Jungtinių Tautų narių, įkaitant 23 iš 28 ES valstybių narių, pripažįsta Kosovo nepriklausomybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi 104 iš 193 Jungtinių Tautų narių, įkaitant 23 iš 28 ES valstybių narių, pripažįsta Kosovo nepriklausomybę;

| C. | kadangi ES valstybės narės remia Kosovo europinę perspektyvą, laikydamosi ES įsipareigojimų Vakarų Balkanų regionui ir nekeisdamos valstybių narių pozicijų dėl Kosovo statuso; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES valstybės narės remia Kosovo europinę perspektyvą, laikydamosi ES įsipareigojimų Vakarų Balkanų regionui ir nekeisdamos valstybių narių pozicijų dėl Kosovo statuso;

| D. | kadangi Kosovo Respublikos valdžios institucijos ir žmonės įgyvendino svarbias politines, administracines ir ekonomines reformas; kadangi vis dar reikia daug padaryti siekiant sustiprinti teisinę valstybę, kuri yra ilgalaikio vystymosi, demokratijos ir socialinės rinkos ekonomikos pagrindas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kosovo Respublikos valdžios institucijos ir žmonės įgyvendino svarbias politines, administracines ir ekonomines reformas; kadangi vis dar reikia daug padaryti siekiant sustiprinti teisinę valstybę, kuri yra ilgalaikio vystymosi, demokratijos ir socialinės rinkos ekonomikos pagrindas;

| E. | kadangi Kosovas padidino savo pajėgumą spręsti prioritetinius europinės integracijos proceso klausimus imdamasis tolesnių priemonių trumpalaikiams prioritetams, numatytiems galimybių studijoje, siekti ir pasirengdamas deryboms dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (SAS); |
| --- | --- |

E.

kadangi Kosovas padidino savo pajėgumą spręsti prioritetinius europinės integracijos proceso klausimus imdamasis tolesnių priemonių trumpalaikiams prioritetams, numatytiems galimybių studijoje, siekti ir pasirengdamas deryboms dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (SAS);

| F. | kadangi vykdant vizų režimo liberalizavimo dialogą Kosovas pakeitė ir priėmė svarbius teisės aktus, įskaitant įstatymus dėl prieglobsčio, partijų finansavimo ir prekybos žmonėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi vykdant vizų režimo liberalizavimo dialogą Kosovas pakeitė ir priėmė svarbius teisės aktus, įskaitant įstatymus dėl prieglobsčio, partijų finansavimo ir prekybos žmonėmis;

| G. | kadangi reikia dėti tolesnes pastangas siekiant europinės reformų darbotvarkės tikslų, atsižvelgiant į SAS, ypač prioritetinėse teisinės valstybės, teisminių institucijų, viešojo administravimo, rinkimų reformos ir žmogaus bei pagrindinių teisių srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi reikia dėti tolesnes pastangas siekiant europinės reformų darbotvarkės tikslų, atsižvelgiant į SAS, ypač prioritetinėse teisinės valstybės, teisminių institucijų, viešojo administravimo, rinkimų reformos ir žmogaus bei pagrindinių teisių srityse;

| 1. | džiaugiasi, kad 2013 m. balandžio 19 d. abu ministrai pirmininkai sudarė pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių santykių normalizavimą, ir susitarimą dėl įgyvendinimo plano, ir pabrėžia, kad svarbu, jog jis būtų laiku, sąžiningai ir visapusiškai įgyvendinamas; taip pat džiaugiasi dėl to, kad buvo skirta papildomų ES lėšų pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę siekiant remti susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad 2013 m. balandžio 19 d. abu ministrai pirmininkai sudarė pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių santykių normalizavimą, ir susitarimą dėl įgyvendinimo plano, ir pabrėžia, kad svarbu, jog jis būtų laiku, sąžiningai ir visapusiškai įgyvendinamas; taip pat džiaugiasi dėl to, kad buvo skirta papildomų ES lėšų pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę siekiant remti susitarimo įgyvendinimą;

| 2. | sveikina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę sudarius palankesnes sąlygas Belgrado ir Prištinos dialogui; |
| --- | --- |

2.

sveikina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę sudarius palankesnes sąlygas Belgrado ir Prištinos dialogui;

| 3. | teigiamai vertina tai, kad 2013 m. spalio 28 d. ES ir Kosovas pradėjo derybas dėl SAS; tačiau apgailestauja dėl to, kad dėl skirtingų nuomonių pačioje Taryboje derybų įgaliojimai skiriasi nuo ankstesnių derybų dėl SAS įgaliojimų; pabrėžia, kad sudarius SAS atsiras tvirta paskata vykdyti reformą ir naujų galimybių, padėsiančių sustiprinti Kosovo santykius su jo kaimynais ir užtikrinti didesnį regiono stabilumą; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina tai, kad 2013 m. spalio 28 d. ES ir Kosovas pradėjo derybas dėl SAS; tačiau apgailestauja dėl to, kad dėl skirtingų nuomonių pačioje Taryboje derybų įgaliojimai skiriasi nuo ankstesnių derybų dėl SAS įgaliojimų; pabrėžia, kad sudarius SAS atsiras tvirta paskata vykdyti reformą ir naujų galimybių, padėsiančių sustiprinti Kosovo santykius su jo kaimynais ir užtikrinti didesnį regiono stabilumą;

| 4. | pabrėžia, kad 2013 m. lapkričio 3 d. įvykę vietos rinkimai buvo labai svarbus Belgrado ir Prištinos santykių normalizavimo išbandymas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad 2013 m. lapkričio 3 d. įvykę vietos rinkimai buvo labai svarbus Belgrado ir Prištinos santykių normalizavimo išbandymas;

| 5. | teigiamai vertina pirmuosius Kosovo visoje šalyje 2013 m. lapkričio 3 d., lapkričio 17 d. ir gruodžio 1 d. vykusius vietos rinkimus, surengtus pagal Kosovo teisę, nes jie žymi didžiulį žingsnį siekiant užtikrinti demokratiją Kosove ir piliečių pasitikėjimą demokratijos procesu, kuris padeda vykdyti normalizavimo procesą, ir teigiamai vertina apskritai tvarkingą rinkimų eigą, kaip įvertinta išankstiniuose ES rinkimų stebėjimo misijos pareiškimuose; teigiamai vertina tai, kad Kosove pirmą kartą į mero pareigas išrinkta moteris; dar kartą pabrėžia, kad reikia skatinti kandidates moteris dalyvauti būsimuose rinkimuose; palankiai vertina priemones, kurių ėmėsi Kosovo valdžios institucijos siekdamos padidinti pasitikėjimą šalies institucijomis, pvz., nustatydamos stiprų atsarginį mechanizmą, kuriuo gali pasinaudoti piliečiai, norintys pateikti skundą dėl bauginimo ir pažeidimų rinkimų dieną; palankiai vertina akivaizdų rinkėjų aktyvumą savivaldybėse į pietus nuo Ibaro upės, kuriose serbai sudaro daugumą, nes tai itin svarbus veiksnys siekiant suformuoti Serbijos savivaldybių asociaciją; šiuo atveju pabrėžia, kad nepavykus paskirti naujo mero Šiaurės Mitrovicoje ir vėliau paskelbus naujus šios savivaldybės rinkimus, neturi būti daroma kliūčių proceso tęstinumui ir visapusiškam 2013 m. balandžio 19 d. susitarimo įgyvendinimui; griežtai smerkia Dimitrije Janicijevic, Šiaurės Mitrovicos savivaldybės patarėjo, nužudymą ir ragina atitinkamas institucijas nedelsiant pradėti tyrimą ir kaltininkus patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina pirmuosius Kosovo visoje šalyje 2013 m. lapkričio 3 d., lapkričio 17 d. ir gruodžio 1 d. vykusius vietos rinkimus, surengtus pagal Kosovo teisę, nes jie žymi didžiulį žingsnį siekiant užtikrinti demokratiją Kosove ir piliečių pasitikėjimą demokratijos procesu, kuris padeda vykdyti normalizavimo procesą, ir teigiamai vertina apskritai tvarkingą rinkimų eigą, kaip įvertinta išankstiniuose ES rinkimų stebėjimo misijos pareiškimuose; teigiamai vertina tai, kad Kosove pirmą kartą į mero pareigas išrinkta moteris; dar kartą pabrėžia, kad reikia skatinti kandidates moteris dalyvauti būsimuose rinkimuose; palankiai vertina priemones, kurių ėmėsi Kosovo valdžios institucijos siekdamos padidinti pasitikėjimą šalies institucijomis, pvz., nustatydamos stiprų atsarginį mechanizmą, kuriuo gali pasinaudoti piliečiai, norintys pateikti skundą dėl bauginimo ir pažeidimų rinkimų dieną; palankiai vertina akivaizdų rinkėjų aktyvumą savivaldybėse į pietus nuo Ibaro upės, kuriose serbai sudaro daugumą, nes tai itin svarbus veiksnys siekiant suformuoti Serbijos savivaldybių asociaciją; šiuo atveju pabrėžia, kad nepavykus paskirti naujo mero Šiaurės Mitrovicoje ir vėliau paskelbus naujus šios savivaldybės rinkimus, neturi būti daroma kliūčių proceso tęstinumui ir visapusiškam 2013 m. balandžio 19 d. susitarimo įgyvendinimui; griežtai smerkia Dimitrije Janicijevic, Šiaurės Mitrovicos savivaldybės patarėjo, nužudymą ir ragina atitinkamas institucijas nedelsiant pradėti tyrimą ir kaltininkus patraukti atsakomybėn;

| 6. | griežtai smerkia smurtą ir nuolatinius bauginimus Šiaurės Mitrovicos ir Zvečano savivaldybėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tokie incidentai kelia grėsmę stabilumui ir saugumui visame regione, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant sudaryti sąlygas patraukti smurto kaltininkus atsakomybėn; pažymi, kad reikia toliau būti budriais siekiant išardyti organizuoto nusikalstamumo tinklą ir jo ryšius su vietos politiniu elitu, taip pat iš naujo užtikrinti teisinę valstybę šiaurinėje Kosovo dalyje; palankiai vertina Serbijos politinių vadovų poziciją, kai jie aktyviai ragino Kosovo etninius serbus dalyvauti rinkimuose; vis dėlto apgailestauja, kad Belgrado vadovai iki 2013 m. lapkričio 3 d. patys aktyviai nesilankė šiaurinėje Kosovo dalyje; |
| --- | --- |

6.

griežtai smerkia smurtą ir nuolatinius bauginimus Šiaurės Mitrovicos ir Zvečano savivaldybėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tokie incidentai kelia grėsmę stabilumui ir saugumui visame regione, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant sudaryti sąlygas patraukti smurto kaltininkus atsakomybėn; pažymi, kad reikia toliau būti budriais siekiant išardyti organizuoto nusikalstamumo tinklą ir jo ryšius su vietos politiniu elitu, taip pat iš naujo užtikrinti teisinę valstybę šiaurinėje Kosovo dalyje; palankiai vertina Serbijos politinių vadovų poziciją, kai jie aktyviai ragino Kosovo etninius serbus dalyvauti rinkimuose; vis dėlto apgailestauja, kad Belgrado vadovai iki 2013 m. lapkričio 3 d. patys aktyviai nesilankė šiaurinėje Kosovo dalyje;

| 7. | ragina Kosovo valdžios institucijas kiek galima greičiau konsultuojantis su Venecijos komisija priimti naują rinkimų įstatymą siekiant užtikrinti didesnį rinkimų tvarkos skaidrumą, supaprastinti balsavimą, atkurti Kosovo piliečių pasitikėjimą demokratijos procesu ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą rinkimų reformos procese; |
| --- | --- |

7.

ragina Kosovo valdžios institucijas kiek galima greičiau konsultuojantis su Venecijos komisija priimti naują rinkimų įstatymą siekiant užtikrinti didesnį rinkimų tvarkos skaidrumą, supaprastinti balsavimą, atkurti Kosovo piliečių pasitikėjimą demokratijos procesu ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą rinkimų reformos procese;

| 8. | tuo pat metu pažymi, kad reikės dėti nuolatines tolesnes pastangas siekiant labiau suartinti etninių albanų ir serbų bendruomenes; |
| --- | --- |

8.

tuo pat metu pažymi, kad reikės dėti nuolatines tolesnes pastangas siekiant labiau suartinti etninių albanų ir serbų bendruomenes;

| 9. | palankiai vertina susitarimus dėl telekomunikacijų ir energetikos ir pabrėžia, kad svarbu Kosovui kiek galima greičiau suteikti atskirą tarptautinį telefono prieigos kodą, kuris padėtų formuoti Kosovo tapatybę ir jos matomumą tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina susitarimus dėl telekomunikacijų ir energetikos ir pabrėžia, kad svarbu Kosovui kiek galima greičiau suteikti atskirą tarptautinį telefono prieigos kodą, kuris padėtų formuoti Kosovo tapatybę ir jos matomumą tarptautiniu lygmeniu;

| 10. | pabrėžia, kad reikia visiškai skaidriai informuoti apie Belgrado ir Prištinos dialogo rezultatus ir užtikrinti, jog įgyvendinimo procese dalyvautų parlamentai ir pilietinė visuomenė; džiaugiasi, kad abi pusės paskyrė ryšių palaikymo pareigūnus, ir ragina toliau teikti paramą abiems pareigūnams; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikia visiškai skaidriai informuoti apie Belgrado ir Prištinos dialogo rezultatus ir užtikrinti, jog įgyvendinimo procese dalyvautų parlamentai ir pilietinė visuomenė; džiaugiasi, kad abi pusės paskyrė ryšių palaikymo pareigūnus, ir ragina toliau teikti paramą abiems pareigūnams;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu liberalizuoti vizų režimą Kosovo piliečiams, ir ragina Kosovo valdžios institucijas dėti daugiau pastangų įgyvendinant vizų režimo veiksmų plane nustatytus prioritetus; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau atsižvelgti į Kosovo vyriausybės pastangas, todėl ragina Komisiją sparčiau vykdyti su visų režimo liberalizavimu susijusį techninį darbą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu liberalizuoti vizų režimą Kosovo piliečiams, ir ragina Kosovo valdžios institucijas dėti daugiau pastangų įgyvendinant vizų režimo veiksmų plane nustatytus prioritetus; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau atsižvelgti į Kosovo vyriausybės pastangas, todėl ragina Komisiją sparčiau vykdyti su visų režimo liberalizavimu susijusį techninį darbą;

| 12. | ragina Tarybą nedelsiant priimti būtinus sprendimus, kuriais būtų sudarytos sąlygos Kosovui dalyvauti ES programose; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą nedelsiant priimti būtinus sprendimus, kuriais būtų sudarytos sąlygos Kosovui dalyvauti ES programose;

| 13. | ragina likusias penkias valstybes nares pripažinti Kosovą; ragina visas ES valstybes nares daryti viską, ką gali, kad palengvintų ekonominius, žmonių tarpusavio ir socialinius bei politinius savo ir Kosovo piliečių santykius; nurodo, kad būtina imtis aktyvių veiksmų norint visapusiškai įgyvendinti Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), taip pat pagerinti EULEX, Europolo ir Interpolo bendradarbiavimą, įskaitant Kosovo praktinio įtraukimo į abiejų agentūrų darbą veiksmus, vykdomus tol, kol bus pasiektas visiškas pripažinimas, ir ragina Komisiją rengti susitarimus, kuriais būtų sudarytos sąlygos Kosovo bendradarbiavimui su ES agentūromis; |
| --- | --- |

13.

ragina likusias penkias valstybes nares pripažinti Kosovą; ragina visas ES valstybes nares daryti viską, ką gali, kad palengvintų ekonominius, žmonių tarpusavio ir socialinius bei politinius savo ir Kosovo piliečių santykius; nurodo, kad būtina imtis aktyvių veiksmų norint visapusiškai įgyvendinti Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), taip pat pagerinti EULEX, Europolo ir Interpolo bendradarbiavimą, įskaitant Kosovo praktinio įtraukimo į abiejų agentūrų darbą veiksmus, vykdomus tol, kol bus pasiektas visiškas pripažinimas, ir ragina Komisiją rengti susitarimus, kuriais būtų sudarytos sąlygos Kosovo bendradarbiavimui su ES agentūromis;

| 14. | teigiamai vertina Kosovo policijos regioninės vadovybės būrio įsteigimą šalies šiaurėje vykdant vieningos Kosovo policijos kūrimo procesą; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina Kosovo policijos regioninės vadovybės būrio įsteigimą šalies šiaurėje vykdant vieningos Kosovo policijos kūrimo procesą;

| 15. | pabrėžia EULEX darbo svarbą įtvirtinant teisinės valstybės principus Kosovo institucijose, tačiau atkreipia dėmesį į didelį Kosovo serbų ir albanų nepasitenkinimą EULEX veikla; todėl ragina EULEX didinti savo darbo veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, nuolat informuoti Europos Parlamentą ir Kosovo parlamentą apie savo veiklą ir ypač demonstruoti konkretesnius aukšto lygio rezultatus Kosovo ir Serbijos valdžios institucijoms ir plačiajai visuomenei; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose srityse reikėtų tikėtis veiklos pagerinimo, įskaitant geresnį gebėjimų stiprinimo tikslų apibrėžimą ir šių tikslų susiejimą su konkrečiais kriterijais; pabrėžia būtinybę geriau koordinuoti išorės ir vidaus tikslus, taip pat geresnio ES institucijų tarpusavio veiklos koordinavimo ir jų veiklos koordinavimo su Kosovo valdžios institucijų bei tarptautinės bendruomenės veikla poreikį; taigi ragina EULEX esant galimybėms teikti prioritetą savo tikslams, deramai naudoti savo išteklius ir darbuotojus ir sparčiau įgyvendinti Tarybos veiklos dokumentą dėl JT ST rezoliucijos 1325 įgyvendinimo pagal ESGP (2005 m. lapkričio mėn.); |
| --- | --- |

15.

pabrėžia EULEX darbo svarbą įtvirtinant teisinės valstybės principus Kosovo institucijose, tačiau atkreipia dėmesį į didelį Kosovo serbų ir albanų nepasitenkinimą EULEX veikla; todėl ragina EULEX didinti savo darbo veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, nuolat informuoti Europos Parlamentą ir Kosovo parlamentą apie savo veiklą ir ypač demonstruoti konkretesnius aukšto lygio rezultatus Kosovo ir Serbijos valdžios institucijoms ir plačiajai visuomenei; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose srityse reikėtų tikėtis veiklos pagerinimo, įskaitant geresnį gebėjimų stiprinimo tikslų apibrėžimą ir šių tikslų susiejimą su konkrečiais kriterijais; pabrėžia būtinybę geriau koordinuoti išorės ir vidaus tikslus, taip pat geresnio ES institucijų tarpusavio veiklos koordinavimo ir jų veiklos koordinavimo su Kosovo valdžios institucijų bei tarptautinės bendruomenės veikla poreikį; taigi ragina EULEX esant galimybėms teikti prioritetą savo tikslams, deramai naudoti savo išteklius ir darbuotojus ir sparčiau įgyvendinti Tarybos veiklos dokumentą dėl JT ST rezoliucijos 1325 įgyvendinimo pagal ESGP (2005 m. lapkričio mėn.);

| 16. | ragina Kosovo valdžios institucijas toliau gerbti EULEX įgaliojimus ir remti jos naudojimąsi savo vykdomaisiais įgaliojimais; pažymi, kad Kosovo vyriausybei turėtų būti naudinga perimti EULEX funkcijas; primygtinai tvirtina, kad EULEX turėtų remti 2013 m. balandžio 19 d. susitarimo teisinės valstybės srityje įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad viešasis daugumas yra itin svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti susitarimus; pabrėžia, kad skubiai reikia numatyti priemones, kuriomis būtų sprendžiama minėta problema; pabrėžia, kad EULEX šiuo metu nagrinėja daugiau kaip 250 bylų, įskaitant organizuoto nusikalstamumo, korupcijos, karo nusikaltimų bylas ir kitus sunkius kaltinimus, be kita ko, pateiktus daugeliui politinių partijų pareigūnų; pabrėžia, kad bet koks atsakomybės perdavimas turi vykti laipsniškai, atsižvelgiant į vietoje daromą realią pažangą, ir jame turėtų dalyvauti Kosovo pilietinė visuomenė ir Kosovo Respublikos demokratinės institucijos; todėl ragina Kosovo vyriausybę susitarti dėl EULEX KOSOVO įgaliojimų pratęsimo po 2014 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

16.

ragina Kosovo valdžios institucijas toliau gerbti EULEX įgaliojimus ir remti jos naudojimąsi savo vykdomaisiais įgaliojimais; pažymi, kad Kosovo vyriausybei turėtų būti naudinga perimti EULEX funkcijas; primygtinai tvirtina, kad EULEX turėtų remti 2013 m. balandžio 19 d. susitarimo teisinės valstybės srityje įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad viešasis daugumas yra itin svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti susitarimus; pabrėžia, kad skubiai reikia numatyti priemones, kuriomis būtų sprendžiama minėta problema; pabrėžia, kad EULEX šiuo metu nagrinėja daugiau kaip 250 bylų, įskaitant organizuoto nusikalstamumo, korupcijos, karo nusikaltimų bylas ir kitus sunkius kaltinimus, be kita ko, pateiktus daugeliui politinių partijų pareigūnų; pabrėžia, kad bet koks atsakomybės perdavimas turi vykti laipsniškai, atsižvelgiant į vietoje daromą realią pažangą, ir jame turėtų dalyvauti Kosovo pilietinė visuomenė ir Kosovo Respublikos demokratinės institucijos; todėl ragina Kosovo vyriausybę susitarti dėl EULEX KOSOVO įgaliojimų pratęsimo po 2014 m. birželio mėn.;

| 17. | ypač ragina Kosovą ir Serbiją aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiauti su EULEX susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos įgyvendinimo klausimu, kad būtų galima išnagrinėti paraiškas dėl nuosavybės Kosove, kurių skaičius vis auga; |
| --- | --- |

17.

ypač ragina Kosovą ir Serbiją aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiauti su EULEX susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos įgyvendinimo klausimu, kad būtų galima išnagrinėti paraiškas dėl nuosavybės Kosove, kurių skaičius vis auga;

| 18. | griežtai smerkia 2013 m. rugsėjo 19 d. netoli Zvečano savivaldybės įvykdytą išpuolį, per kurį žuvo EULEX pareigūnas, ir ragina skubiai ištirti šį atvejį; ragina visas šalis vengti visų veiksmų, kurie galėtų sukelti įtampą; |
| --- | --- |

18.

griežtai smerkia 2013 m. rugsėjo 19 d. netoli Zvečano savivaldybės įvykdytą išpuolį, per kurį žuvo EULEX pareigūnas, ir ragina skubiai ištirti šį atvejį; ragina visas šalis vengti visų veiksmų, kurie galėtų sukelti įtampą;

| 19. | dar kartą pabrėžia, kad būtina prisiimti atsakomybę vietos lygmeniu už susitaikymo procesą, tuo pačiu metu smerkia abiejų šalių nacionalistinę retoriką; Mano, kad Kosovo valdžios institucijos turėtų imtis tolesnių ryžtingų veiksmų siekiant užtikrinti Kosovo serbų ir albanų tarpusavio pasitikėjimą, ypač šiaurinėje šalies dalyje, užmegzti ryšius su serbais ir kitomis mažumomis, kad būtų užtikrinta visapusiška jų integracija visuomenėje; taip pat ragina visapusiškai įgyvendinti konstitucinį principą suteikus Kosovo serbams teisę visas oficialias paslaugas gauti jų kalba; taip pat pabrėžia, kad svarbu, jog visas lavinimas būtų dvikalbis; ragina visus Kosovo serbus ir jų politinius atstovus naudotis visomis pagal Kosovo Konstituciją jiems suteiktomis galimybėmis, kad jie galėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį politikoje ir visuomenėje ir tokiu būdu, aktyviai dalyvaudami Kosovo institucijose kartu su Kosovo albanais, dalintis atsakomybe už socialinį vystymąsi ir institucijų kūrimą bei ypač pasirūpinti, kad į šį procesą būtų įtrauktos moterys; teigiamai vertina pažangą, padarytą savivaldybių administracijų organizavimo srityje; |
| --- | --- |

19.

dar kartą pabrėžia, kad būtina prisiimti atsakomybę vietos lygmeniu už susitaikymo procesą, tuo pačiu metu smerkia abiejų šalių nacionalistinę retoriką; Mano, kad Kosovo valdžios institucijos turėtų imtis tolesnių ryžtingų veiksmų siekiant užtikrinti Kosovo serbų ir albanų tarpusavio pasitikėjimą, ypač šiaurinėje šalies dalyje, užmegzti ryšius su serbais ir kitomis mažumomis, kad būtų užtikrinta visapusiška jų integracija visuomenėje; taip pat ragina visapusiškai įgyvendinti konstitucinį principą suteikus Kosovo serbams teisę visas oficialias paslaugas gauti jų kalba; taip pat pabrėžia, kad svarbu, jog visas lavinimas būtų dvikalbis; ragina visus Kosovo serbus ir jų politinius atstovus naudotis visomis pagal Kosovo Konstituciją jiems suteiktomis galimybėmis, kad jie galėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį politikoje ir visuomenėje ir tokiu būdu, aktyviai dalyvaudami Kosovo institucijose kartu su Kosovo albanais, dalintis atsakomybe už socialinį vystymąsi ir institucijų kūrimą bei ypač pasirūpinti, kad į šį procesą būtų įtrauktos moterys; teigiamai vertina pažangą, padarytą savivaldybių administracijų organizavimo srityje;

| 20. | Teigiamai vertina ES pastangas paskatinti bendruomenių dialogą ir susitaikymą; ragina visus veikėjus toliau skirti didelį dėmesį ES integracijos techniniams aspektams ir svarbiems simboliniams susitaikymo veiksmams; |
| --- | --- |

20.

Teigiamai vertina ES pastangas paskatinti bendruomenių dialogą ir susitaikymą; ragina visus veikėjus toliau skirti didelį dėmesį ES integracijos techniniams aspektams ir svarbiems simboliniams susitaikymo veiksmams;

| 21. | pabrėžia, kad įgyvendinti teisės aktus dėl mažumų ir kultūrinių teisių apsaugos Kosove vis dar yra svarbus uždavinys; pabrėžia, jog reikia įgyvendinti teisės aktus dėl kultūrinio paveldo ir Serbijos ortodoksų bažnyčios, taip pat romų, aškalų ir egiptiečių bendruomenėms, kurių padėtis vietoje vis dar kelia didelį susirūpinimą, skirtą strategiją ir veiksmų planą; nors palankiai vertina tai, kad padaryta šiokia tokia pažanga gerinant romų, aškalų ir egiptiečių bendruomenių pragyvenimo galimybes, visgi išlieka susirūpinęs dėl jų padėties, nes visų pirma vaikai lieka pažeidžiami ir socialiai atskirti; pabrėžia būtinybę spręsti romų padėties problemą, kuri yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių problemų; ragina valdžios institucijas ir Komisiją skirti pakankamai dėmesio šių bendruomenių gyvenimo sąlygų gerinimui, įskaitant jų galimybes gauti išsilavinimą; pabrėžia kroatų, bosnių, aškalų, turkų, goranų ir Balkanų egiptiečių mažumų poziciją dėl dvikalbio mokymo svarbos siekiant užtikrinti, kad šios tautinės mažumos nesijaustų politiškai izoliuotos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad įgyvendinti teisės aktus dėl mažumų ir kultūrinių teisių apsaugos Kosove vis dar yra svarbus uždavinys; pabrėžia, jog reikia įgyvendinti teisės aktus dėl kultūrinio paveldo ir Serbijos ortodoksų bažnyčios, taip pat romų, aškalų ir egiptiečių bendruomenėms, kurių padėtis vietoje vis dar kelia didelį susirūpinimą, skirtą strategiją ir veiksmų planą; nors palankiai vertina tai, kad padaryta šiokia tokia pažanga gerinant romų, aškalų ir egiptiečių bendruomenių pragyvenimo galimybes, visgi išlieka susirūpinęs dėl jų padėties, nes visų pirma vaikai lieka pažeidžiami ir socialiai atskirti; pabrėžia būtinybę spręsti romų padėties problemą, kuri yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių problemų; ragina valdžios institucijas ir Komisiją skirti pakankamai dėmesio šių bendruomenių gyvenimo sąlygų gerinimui, įskaitant jų galimybes gauti išsilavinimą; pabrėžia kroatų, bosnių, aškalų, turkų, goranų ir Balkanų egiptiečių mažumų poziciją dėl dvikalbio mokymo svarbos siekiant užtikrinti, kad šios tautinės mažumos nesijaustų politiškai izoliuotos;

| 22. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pagal ES PNPP skyrė papildomą finansavimą Kosovo savivaldybėms, kuriuose daugumą sudaro serbai, remti; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina tai, kad Komisija pagal ES PNPP skyrė papildomą finansavimą Kosovo savivaldybėms, kuriuose daugumą sudaro serbai, remti;

| 23. | ragina Kosovo valdžios institucijas didinti teismų sistemos veiksmingumą, skaidrumą, atskaitomybę ir nešališkumą ir gerbti jos nepriklausomumą, kad būtų užtikrinta, jog plačioji visuomenė ir verslo bendruomenė pasitikėtų teismais, taip pat veiksmingai kovoti su visų rūšių smurtu prieš moteris; ragina valdžios institucijas aktyviai stiprinti teisinę valstybę, visų pirma mažinant politinį kišimąsi į teisminių institucijų veiklą, užtikrinant, kad teisėjams ir prokurorams paskirtos drausminės sankcijos iš tiesų būtų taikomos, imantis veiksmų, kad būtų didinamas prokurorų tarybos ir valstybės prokuratūros nepriklausomumas ir veiksmingumas ir pradėtas įgyvendinti naujas baudžiamasis kodeksas ir baudžiamojo proceso kodeksas; |
| --- | --- |

23.

ragina Kosovo valdžios institucijas didinti teismų sistemos veiksmingumą, skaidrumą, atskaitomybę ir nešališkumą ir gerbti jos nepriklausomumą, kad būtų užtikrinta, jog plačioji visuomenė ir verslo bendruomenė pasitikėtų teismais, taip pat veiksmingai kovoti su visų rūšių smurtu prieš moteris; ragina valdžios institucijas aktyviai stiprinti teisinę valstybę, visų pirma mažinant politinį kišimąsi į teisminių institucijų veiklą, užtikrinant, kad teisėjams ir prokurorams paskirtos drausminės sankcijos iš tiesų būtų taikomos, imantis veiksmų, kad būtų didinamas prokurorų tarybos ir valstybės prokuratūros nepriklausomumas ir veiksmingumas ir pradėtas įgyvendinti naujas baudžiamasis kodeksas ir baudžiamojo proceso kodeksas;

| 24. | ragina valdžios institucijas didinti įsipareigojimus vykdyti tikrą teismų sistemos reformą, stiprinti pajėgumus dėmesį skiriant tam, kad teismų sistemos darbuotojų, reikalingų siekiant sumažinti neišnagrinėtų bylų skaičių, įdarbinimas būtų grindžiamas nuopelnais, ir teisėjams ir prokurorams užtikrinti saugią aplinką, kurioje nebūtų politinio kišimosi; |
| --- | --- |

24.

ragina valdžios institucijas didinti įsipareigojimus vykdyti tikrą teismų sistemos reformą, stiprinti pajėgumus dėmesį skiriant tam, kad teismų sistemos darbuotojų, reikalingų siekiant sumažinti neišnagrinėtų bylų skaičių, įdarbinimas būtų grindžiamas nuopelnais, ir teisėjams ir prokurorams užtikrinti saugią aplinką, kurioje nebūtų politinio kišimosi;

| 25. | yra itin sunerimęs dėl to, kad kovos su korupcija srityje Kosove trūksta akivaizdžios pažangos; mano, kad korupcija ir toliau yra didžiulis iššūkis ir rimta kliūtis viešųjų institucijų veikimui; todėl apgailestauja, kad 2006 m. įsteigta Kovos su korupcija agentūra neturi įgaliojimų vykdyti tyrimus; pažymi, kad Kosovo asamblėja priėmė naują kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą; ragina valdžios institucijas užtikrinti jų įgyvendinimą ir aiškiai nustatyti kovos su korupcija institucijų vaidmenį ir pareigas, kad jos galėtų pasiekti konkrečių ir ilgalaikių rezultatų; |
| --- | --- |

25.

yra itin sunerimęs dėl to, kad kovos su korupcija srityje Kosove trūksta akivaizdžios pažangos; mano, kad korupcija ir toliau yra didžiulis iššūkis ir rimta kliūtis viešųjų institucijų veikimui; todėl apgailestauja, kad 2006 m. įsteigta Kovos su korupcija agentūra neturi įgaliojimų vykdyti tyrimus; pažymi, kad Kosovo asamblėja priėmė naują kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą; ragina valdžios institucijas užtikrinti jų įgyvendinimą ir aiškiai nustatyti kovos su korupcija institucijų vaidmenį ir pareigas, kad jos galėtų pasiekti konkrečių ir ilgalaikių rezultatų;

| 26. | vis dar susirūpinęs dėl to, kad pagal Kosove taikomą sistemą liudininkai nepakankamai apsaugomi, o jų apsauga ypač svarbi didelio atgarsio sulaukusiose bylose, ir ragina ES valstybes nares daugiau bendradarbiauti, jei reikėtų perkelti liudininkus; |
| --- | --- |

26.

vis dar susirūpinęs dėl to, kad pagal Kosove taikomą sistemą liudininkai nepakankamai apsaugomi, o jų apsauga ypač svarbi didelio atgarsio sulaukusiose bylose, ir ragina ES valstybes nares daugiau bendradarbiauti, jei reikėtų perkelti liudininkus;

| 27. | yra sunerimęs dėl to, kad nepadaryta esminės pažangos kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir ypač dėl plačiai paplitusio organizuoto nusikalstamumo Kosovo šiaurėje; pažymi, kad regione plačiai paplitusi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, ir tai taip pat yra Kosovo demokratinio, socialinio ir ekonominio vystymosi kliūtis; pabrėžia, kad Kosovas turi pirmenybę teikti konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija rezultatų įrodymų teikimui; mano, kad regioninė strategija ir glaudus visų regiono šalių bendradarbiavimas yra itin svarbūs siekiant veiksmingiau kovoti su šiomis problemomis, ypač siekiant gerinti sienų kontrolę ir vykdyti veiksmus kovojant su moterų ir vaikų, ypač tų, kurie tapo seksualinio išnaudojimo ar priverstinio elgetavimo aukomis, prekyba ir išnaudojimu; ragina centrinio ir vietos lygmens institucijas pateikti konkrečius kovos su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir ginklais rezultatus; pabrėžia, kad svarbi išsami, tarpdisciplininė ir į aukas orientuota koncepcija užtikrinant aukoms nevaržomą galimybę gauti pagalbą ir apsaugą; apgailestauja dėl to, kad EUELX beveik neskyrė dėmesio aukštas pareigas užimančių asmenų korupcijai ir organizuotam nusikalstamumui; |
| --- | --- |

27.

yra sunerimęs dėl to, kad nepadaryta esminės pažangos kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir ypač dėl plačiai paplitusio organizuoto nusikalstamumo Kosovo šiaurėje; pažymi, kad regione plačiai paplitusi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, ir tai taip pat yra Kosovo demokratinio, socialinio ir ekonominio vystymosi kliūtis; pabrėžia, kad Kosovas turi pirmenybę teikti konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija rezultatų įrodymų teikimui; mano, kad regioninė strategija ir glaudus visų regiono šalių bendradarbiavimas yra itin svarbūs siekiant veiksmingiau kovoti su šiomis problemomis, ypač siekiant gerinti sienų kontrolę ir vykdyti veiksmus kovojant su moterų ir vaikų, ypač tų, kurie tapo seksualinio išnaudojimo ar priverstinio elgetavimo aukomis, prekyba ir išnaudojimu; ragina centrinio ir vietos lygmens institucijas pateikti konkrečius kovos su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir ginklais rezultatus; pabrėžia, kad svarbi išsami, tarpdisciplininė ir į aukas orientuota koncepcija užtikrinant aukoms nevaržomą galimybę gauti pagalbą ir apsaugą; apgailestauja dėl to, kad EUELX beveik neskyrė dėmesio aukštas pareigas užimančių asmenų korupcijai ir organizuotam nusikalstamumui;

| 28. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti reikiamas viešojo administravimo reformas ir didinti moterų ir mažumoms priklausančių asmenų skaičių visuose administracijos lygmenyse; ir toliau yra susirūpinęs dėl to, kad daugybė valstybės tarnautojų turi kitų papildomų darbų, o dėl to iš esmės gali kilti interesų konfliktų arba gali būti sudaromos sąlygos korupcijai; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti reikiamas viešojo administravimo reformas ir didinti moterų ir mažumoms priklausančių asmenų skaičių visuose administracijos lygmenyse; ir toliau yra susirūpinęs dėl to, kad daugybė valstybės tarnautojų turi kitų papildomų darbų, o dėl to iš esmės gali kilti interesų konfliktų arba gali būti sudaromos sąlygos korupcijai;

| 29. | pritaria tęsiamam karo nusikaltimų bylų teisminiam nagrinėjimui nacionaliniu lygmeniu ir nurodo, kad svarbu vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl per karą vykdytų žaginimų; apgailestauja dėl to, kad 1999 m. karo Kosove padarinys – 1 869 vis dar dingę be žinios asmenys; pažymi, kad šį klausimą Serbijos ir Kosovo valdžios institucijos turi spręsti greitai, nes tai itin svarbi bendruomenių susitaikymo ir taikios ateities regione sąlyga, ir pabrėžia, kad siekiant toliau vykdyti Kosovo ir Serbijos dialogą reikia teikti pirmenybę bendradarbiavimui ieškant dingusių asmenų ir kitiems teisingumo pereinamuoju laikotarpiu klausimams; |
| --- | --- |

29.

pritaria tęsiamam karo nusikaltimų bylų teisminiam nagrinėjimui nacionaliniu lygmeniu ir nurodo, kad svarbu vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl per karą vykdytų žaginimų; apgailestauja dėl to, kad 1999 m. karo Kosove padarinys – 1 869 vis dar dingę be žinios asmenys; pažymi, kad šį klausimą Serbijos ir Kosovo valdžios institucijos turi spręsti greitai, nes tai itin svarbi bendruomenių susitaikymo ir taikios ateities regione sąlyga, ir pabrėžia, kad siekiant toliau vykdyti Kosovo ir Serbijos dialogą reikia teikti pirmenybę bendradarbiavimui ieškant dingusių asmenų ir kitiems teisingumo pereinamuoju laikotarpiu klausimams;

| 30. | todėl ragina Serbijos valdžios institucijas teikti visapusišką pagalbą grąžinant į Kosovą neseniai Serbijoje rastų dingusių Kosovo gyventojų kūnus ir toliau vykdyti paieškas nustatytoje teritorijoje, kurioje, manoma, yra palaidoti dingę asmenys; |
| --- | --- |

30.

todėl ragina Serbijos valdžios institucijas teikti visapusišką pagalbą grąžinant į Kosovą neseniai Serbijoje rastų dingusių Kosovo gyventojų kūnus ir toliau vykdyti paieškas nustatytoje teritorijoje, kurioje, manoma, yra palaidoti dingę asmenys;

| 31. | ragina Kosovo ir Serbijos valdžios institucijas bendradarbiauti ir prisiimti visapusišką atsakomybę už tai, kad būtų priimti ilgalaikiai sprendimai dėl šalies viduje perkeltų asmenų Serbijoje ir Kosove; pabrėžia, kad Kosovo valdžios institucijos turėtų dėti daugiau pastangų siekdamos rasti būdą, kaip išspręsti su šalies viduje perkeltais asmenimis susijusią problemą atsižvelgiant į stojimo į ES procesą, ir visų pirma užtikrinti veiksmingą nuosavybės ginčų sprendimą; |
| --- | --- |

31.

ragina Kosovo ir Serbijos valdžios institucijas bendradarbiauti ir prisiimti visapusišką atsakomybę už tai, kad būtų priimti ilgalaikiai sprendimai dėl šalies viduje perkeltų asmenų Serbijoje ir Kosove; pabrėžia, kad Kosovo valdžios institucijos turėtų dėti daugiau pastangų siekdamos rasti būdą, kaip išspręsti su šalies viduje perkeltais asmenimis susijusią problemą atsižvelgiant į stojimo į ES procesą, ir visų pirma užtikrinti veiksmingą nuosavybės ginčų sprendimą;

| 32. | ragina Kosovo ir kaimyninių šalių valdžios institucijas ir toliau rodyti gerą valią, visapusiškai bendradarbiauti ir remti specialiąją tyrimų grupę, įsteigtą 2010 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai pateikus ataskaitą, ir baudžiamąjį persekiojimą, kuris gali būti pradėtas vykdyti atsižvelgiant į specialiosios tyrimų grupės darbą, ir ragina dar paspartinti šį darbą; |
| --- | --- |

32.

ragina Kosovo ir kaimyninių šalių valdžios institucijas ir toliau rodyti gerą valią, visapusiškai bendradarbiauti ir remti specialiąją tyrimų grupę, įsteigtą 2010 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai pateikus ataskaitą, ir baudžiamąjį persekiojimą, kuris gali būti pradėtas vykdyti atsižvelgiant į specialiosios tyrimų grupės darbą, ir ragina dar paspartinti šį darbą;

| 33. | ragina centro ir vietos lygmenų institucijas veiksmingai įgyvendinti teisės aktus, susijusius su žmogaus teisėmis, ir prisidėti prie tolesnio daugiatautės visuomenės vystymosi, ypač didelį dėmesį skiriant visų mažumų grupių švietimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

33.

ragina centro ir vietos lygmenų institucijas veiksmingai įgyvendinti teisės aktus, susijusius su žmogaus teisėmis, ir prisidėti prie tolesnio daugiatautės visuomenės vystymosi, ypač didelį dėmesį skiriant visų mažumų grupių švietimui ir užimtumui;

| 34. | remia valstybės tarnautojų specializavimąsi ir ragina įgyvendinti su tuo susijusius reikalingus teisės aktus; yra susirūpinęs dėl politinio kišimosi įdarbinant ir skiriant valstybės tarnautojus atvejų; |
| --- | --- |

34.

remia valstybės tarnautojų specializavimąsi ir ragina įgyvendinti su tuo susijusius reikalingus teisės aktus; yra susirūpinęs dėl politinio kišimosi įdarbinant ir skiriant valstybės tarnautojus atvejų;

| 35. | yra susirūpinęs dėl to, kad diskriminacija vis dar yra didelė problema, ir ragina valdžios institucijas įgyvendinti konstitucinį nediskriminavimo principą; pabrėžia, kad reikia parengti visa apimančią kovos su diskriminacija strategiją ir visapusiškai įgyvendinti kovos su diskriminacija įstatymą, kad laikantis ES pagrindinių teisių chartijos būtų užtikrinta visų žmonių lygybė, nepaisant jų etninės kilmės, religijos, lyties, lytinės orientacijos, amžiaus ar negalios; |
| --- | --- |

35.

yra susirūpinęs dėl to, kad diskriminacija vis dar yra didelė problema, ir ragina valdžios institucijas įgyvendinti konstitucinį nediskriminavimo principą; pabrėžia, kad reikia parengti visa apimančią kovos su diskriminacija strategiją ir visapusiškai įgyvendinti kovos su diskriminacija įstatymą, kad laikantis ES pagrindinių teisių chartijos būtų užtikrinta visų žmonių lygybė, nepaisant jų etninės kilmės, religijos, lyties, lytinės orientacijos, amžiaus ar negalios;

| 36. | atkreipia dėmesį į prieš tris Kosovo piliečius pateiktą kaltinimą, kad jie 2012 m. gruodžio 14 d. Jaunimo ir sporto centro Raudonojoje salėje atliko išpuolį prieš „Kosovo 2.0“, ir tikisi, kad kaltininkai bus laiku patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į prieš tris Kosovo piliečius pateiktą kaltinimą, kad jie 2012 m. gruodžio 14 d. Jaunimo ir sporto centro Raudonojoje salėje atliko išpuolį prieš „Kosovo 2.0“, ir tikisi, kad kaltininkai bus laiku patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 37. | pabrėžia, kad, nors laisvę jungtis į profesines sąjungas garantuoja įstatymas, vis dar reikia tobulinti nuostatas dėl darbo ir profesinių sąjungų pagrindinių teisių; ragina Kosovą stiprinti socialinį dialogą sprendimų priėmimo, politikos formavimo ir socialinių partnerių gebėjimų stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad, nors laisvę jungtis į profesines sąjungas garantuoja įstatymas, vis dar reikia tobulinti nuostatas dėl darbo ir profesinių sąjungų pagrindinių teisių; ragina Kosovą stiprinti socialinį dialogą sprendimų priėmimo, politikos formavimo ir socialinių partnerių gebėjimų stiprinimo srityse;

| 38. | ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai įgyvendinti Vaiko teisių konvenciją ir rekomenduoja persvarstyti kovos su vaikų skurdu politiką, įskaitant socialinės pagalbos sistemos dalinį keitimą ir universalios, patikrintomis pajamomis grindžiamos vaikų pašalpų sistemos diegimą; |
| --- | --- |

38.

ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai įgyvendinti Vaiko teisių konvenciją ir rekomenduoja persvarstyti kovos su vaikų skurdu politiką, įskaitant socialinės pagalbos sistemos dalinį keitimą ir universalios, patikrintomis pajamomis grindžiamos vaikų pašalpų sistemos diegimą;

| 39. | yra susirūpinęs dėl aukšto vaikų skurdo ir mirtingumo lygio, mažos Kosovo socialinės apsaugos sistemos aprėpties ir didelių savo lėšomis padengiamų išlaidų sveikatos priežiūrai, dėl kurių pažeidžiamos šeimos patiria skurdą; |
| --- | --- |

39.

yra susirūpinęs dėl aukšto vaikų skurdo ir mirtingumo lygio, mažos Kosovo socialinės apsaugos sistemos aprėpties ir didelių savo lėšomis padengiamų išlaidų sveikatos priežiūrai, dėl kurių pažeidžiamos šeimos patiria skurdą;

| 40. | ragina pagerinti Kosovo santykius ir atstovavimą jam tarptautinėse kultūros ir paveldo institucijose siekiant pagerinti religinių ir kultūros objektų ir paminklų apsaugą, taip pat pagerinti atstovavimą Kosovui Europos ir pasaulio žiniasklaidos ir sporto organizacijose siekiant suteikti galimybes Kosovo menininkams ir atletams dalyvauti visuose tarptautiniuose kultūros ir sporto renginiuose, įskaitant „Eurovizijos“ dainų konkursą, Europos ir pasaulio čempionatus ir Olimpines žaidynes; |
| --- | --- |

40.

ragina pagerinti Kosovo santykius ir atstovavimą jam tarptautinėse kultūros ir paveldo institucijose siekiant pagerinti religinių ir kultūros objektų ir paminklų apsaugą, taip pat pagerinti atstovavimą Kosovui Europos ir pasaulio žiniasklaidos ir sporto organizacijose siekiant suteikti galimybes Kosovo menininkams ir atletams dalyvauti visuose tarptautiniuose kultūros ir sporto renginiuose, įskaitant „Eurovizijos“ dainų konkursą, Europos ir pasaulio čempionatus ir Olimpines žaidynes;

| 41. | pabrėžia laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos svarbą ir ragina Komisiją remti programas, kuriomis gerinama žurnalistų darbo kokybė ir profesionalumas; pabrėžia, kad šioje srityje labai svarbi tvari visuomeninė žiniasklaida; yra susirūpinęs dėl nepakankamos nepriklausomų žurnalistų apsaugos ir dėl jiems daromo spaudimo; ragina Kosovo valdžios institucijas užtikrinti tvarią visuomeninės žiniasklaidos finansavimo sistemą ir paskirti jos valdymo organo narius; pabrėžia, jog būtina užtikrinti aiškų žiniasklaidos savarankiškumą ir laisvas ir kokybiškas transliavimo paslaugas; remia institucijų pastangas suteikti Kosovui interneto domeno kodą; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos svarbą ir ragina Komisiją remti programas, kuriomis gerinama žurnalistų darbo kokybė ir profesionalumas; pabrėžia, kad šioje srityje labai svarbi tvari visuomeninė žiniasklaida; yra susirūpinęs dėl nepakankamos nepriklausomų žurnalistų apsaugos ir dėl jiems daromo spaudimo; ragina Kosovo valdžios institucijas užtikrinti tvarią visuomeninės žiniasklaidos finansavimo sistemą ir paskirti jos valdymo organo narius; pabrėžia, jog būtina užtikrinti aiškų žiniasklaidos savarankiškumą ir laisvas ir kokybiškas transliavimo paslaugas; remia institucijų pastangas suteikti Kosovui interneto domeno kodą;

| 42. | pabrėžia, kad laisvos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos atlieka labai svarbų vaidmenį stiprinant ir konsoliduojant demokratinius ir politinius procesus ir kuriant integruotą visuomenę šalyje; pabrėžia dialogo su pilietinės visuomenės organizacijomis svarbą ir pažymi esminį pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį prisidedant prie glaudesnio regioninio bendradarbiavimo socialiniais ir politiniais klausimais; teigiamai vertina glaudesnį vyriausybės bendradarbiavimą su NVO ir ragina Kosovo valdžios institucijas pradėti struktūrinį dialogą ir konsultacijas su pilietine visuomene politikos formavimo klausimais, įskaitant konsultavimąsi dėl politikos sričių ir teisės aktų bei europinės integracijos proceso stebėsenos; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad laisvos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos atlieka labai svarbų vaidmenį stiprinant ir konsoliduojant demokratinius ir politinius procesus ir kuriant integruotą visuomenę šalyje; pabrėžia dialogo su pilietinės visuomenės organizacijomis svarbą ir pažymi esminį pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį prisidedant prie glaudesnio regioninio bendradarbiavimo socialiniais ir politiniais klausimais; teigiamai vertina glaudesnį vyriausybės bendradarbiavimą su NVO ir ragina Kosovo valdžios institucijas pradėti struktūrinį dialogą ir konsultacijas su pilietine visuomene politikos formavimo klausimais, įskaitant konsultavimąsi dėl politikos sričių ir teisės aktų bei europinės integracijos proceso stebėsenos;

| 43. | atkreipia dėmesį į vykdomą valstybės turto privatizavimo procesą ir ypač į Kosovo pašto ir telekomunikacijų bendrovės privatizavimą; ragina Kosovo valdžios institucijas imtis praktinių veiksmų siekiant stiprinti viso proceso skaidrumą, atskaitomybę ir teisėtumą, pvz., laiku visiems suinteresuotiesiems subjektams teikiant informaciją; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į vykdomą valstybės turto privatizavimo procesą ir ypač į Kosovo pašto ir telekomunikacijų bendrovės privatizavimą; ragina Kosovo valdžios institucijas imtis praktinių veiksmų siekiant stiprinti viso proceso skaidrumą, atskaitomybę ir teisėtumą, pvz., laiku visiems suinteresuotiesiems subjektams teikiant informaciją;

| 44. | ragina Kosovą pagerinti verslo aplinką mažosioms ir vidutinėms įmonėms mažinant administracinę naštą ir susijusias sąnaudas, didinant galimybes gauti finansavimą ir užtikrinant ypatingą paramą naujoms įmonėms; labai džiaugiasi dėl to, kad Kosovo ir Serbijos prekybos rūmai pasirašė susitarimo memorandumą; |
| --- | --- |

44.

ragina Kosovą pagerinti verslo aplinką mažosioms ir vidutinėms įmonėms mažinant administracinę naštą ir susijusias sąnaudas, didinant galimybes gauti finansavimą ir užtikrinant ypatingą paramą naujoms įmonėms; labai džiaugiasi dėl to, kad Kosovo ir Serbijos prekybos rūmai pasirašė susitarimo memorandumą;

| 45. | palankiai vertina tai, kad Kosovas 2012 m. gruodžio 17 d. tapo Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) 66-uoju nariu; be to, palankiai vertina tai, kad 2013 m. gegužės 8 d. priimta pirma išsami ERPB šiai šaliai skirta strategija – tai padės paspartinti reformos procesą ir paramą Kosovo ekonomikai, pagerins žmonių gyvenimą, sudarys palankesnes sąlygas pereinamajam laikotarpiui ir prisidės prie regiono stabilumo; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina tai, kad Kosovas 2012 m. gruodžio 17 d. tapo Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) 66-uoju nariu; be to, palankiai vertina tai, kad 2013 m. gegužės 8 d. priimta pirma išsami ERPB šiai šaliai skirta strategija – tai padės paspartinti reformos procesą ir paramą Kosovo ekonomikai, pagerins žmonių gyvenimą, sudarys palankesnes sąlygas pereinamajam laikotarpiui ir prisidės prie regiono stabilumo;

| 46. | palankiai vertina ES laikiną įsipareigojimą toliau finansuoti subsidijas, kad būtų galima padengti visas senos Kosovo A elektrinės uždarymo iki 2017 m. išlaidas; ragina Kosovą intensyviau stengtis ir nedelsiant imtis konkrečių veiksmų siekiant uždaryti Kosovo A elektrinę ir ragina atlikti visapusišką naujos Kosovo elektrinės poveikio aplinkai vertinimą pagal ES standartus; ragina Kosovą taip pat plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir įvairinti energijos išteklius laikantis savo įsipareigojimo iki 2020 m. pasiekti, kad 25 proc. visos sunaudojamos energijos sudarytų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunama energija, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina didesnę dalį ES ir ERPB teikiamos finansinės pagalbos lėšų skirti energijos taupymo, efektyvaus energijos vartojimo, integracijos į regionines energijos rinkas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina ES laikiną įsipareigojimą toliau finansuoti subsidijas, kad būtų galima padengti visas senos Kosovo A elektrinės uždarymo iki 2017 m. išlaidas; ragina Kosovą intensyviau stengtis ir nedelsiant imtis konkrečių veiksmų siekiant uždaryti Kosovo A elektrinę ir ragina atlikti visapusišką naujos Kosovo elektrinės poveikio aplinkai vertinimą pagal ES standartus; ragina Kosovą taip pat plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir įvairinti energijos išteklius laikantis savo įsipareigojimo iki 2020 m. pasiekti, kad 25 proc. visos sunaudojamos energijos sudarytų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunama energija, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina didesnę dalį ES ir ERPB teikiamos finansinės pagalbos lėšų skirti energijos taupymo, efektyvaus energijos vartojimo, integracijos į regionines energijos rinkas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams;

| 47. | apgailestauja dėl to, kad Kosovo valdžios institucijos vėluoja parengti ir priimti patikimą ir veiksmingą aplinkos apsaugos strategiją, ypač susijusią su poveikio aplinkai vertinimo standartais ir ES kovos su klimato kaita tikslais; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja dėl to, kad Kosovo valdžios institucijos vėluoja parengti ir priimti patikimą ir veiksmingą aplinkos apsaugos strategiją, ypač susijusią su poveikio aplinkai vertinimo standartais ir ES kovos su klimato kaita tikslais;

| 48. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į didelį nedarbo lygį, ypač jaunimo, ir ragina vyriausybę spręsti šią problemą jaunimui užtikrinant tinkamas galimybes ir darbo rinkos poreikius atitinkantį išsilavinimą; |
| --- | --- |

48.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į didelį nedarbo lygį, ypač jaunimo, ir ragina vyriausybę spręsti šią problemą jaunimui užtikrinant tinkamas galimybes ir darbo rinkos poreikius atitinkantį išsilavinimą;

| 49. | pabrėžia, kad visos regiono šalys turėtų skatinti ir remti Kosovo narystę regioninio bendradarbiavimo organizacijose; todėl remia Kosovo dalyvavimą regioninėse organizacijose ir ragina pašalinti visas kliūtis, kad Kosovas galėtų būti šių organizacijų, įskaitant Europos Tarybą, narys; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad visos regiono šalys turėtų skatinti ir remti Kosovo narystę regioninio bendradarbiavimo organizacijose; todėl remia Kosovo dalyvavimą regioninėse organizacijose ir ragina pašalinti visas kliūtis, kad Kosovas galėtų būti šių organizacijų, įskaitant Europos Tarybą, narys;

| 50. | pabrėžia, jog svarbu plėtoti viešąjį transportą, visų pirma modernizuojant geležinkelio linijas ar kuriant naujas, kurios sudarys tvarios transporto sistemos dalį; siūlo sukurti visas Vakarų Balkanų šalis jungiančią greitųjų geležinkelių tarpvalstybinę sistemą, sujungtą su ES transeuropiniu tinklu; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, jog svarbu plėtoti viešąjį transportą, visų pirma modernizuojant geležinkelio linijas ar kuriant naujas, kurios sudarys tvarios transporto sistemos dalį; siūlo sukurti visas Vakarų Balkanų šalis jungiančią greitųjų geležinkelių tarpvalstybinę sistemą, sujungtą su ES transeuropiniu tinklu;

| 51. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į dabartinę Kosovo ekonomikos padėtį; pabrėžia, kad reikia patobulinti ekonomikos statistiką siekiant įvertinti ekonomikos padėtį prieš nustatant šio klausimo sprendimo būdus; |
| --- | --- |

51.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į dabartinę Kosovo ekonomikos padėtį; pabrėžia, kad reikia patobulinti ekonomikos statistiką siekiant įvertinti ekonomikos padėtį prieš nustatant šio klausimo sprendimo būdus;

| 52. | ragina Kosovo valdžios institucijas vadovaujantis Europos standartais ir tarptautine metodika gerinti statistinės informacijos patikimumą; |
| --- | --- |

52.

ragina Kosovo valdžios institucijas vadovaujantis Europos standartais ir tarptautine metodika gerinti statistinės informacijos patikimumą;

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Kosovo vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Kosovo vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai.

---

(1)  A/RES/64/298

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0434.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/135

---

P7_TA(2014)0041

2012 m. Islandijos pažangos ataskaita ir perspektyvos po rinkimų

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitos ir perspektyvų po rinkimų (2013/2932(RSP))

(2016/C 482/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES,

| — | atsižvelgdamas į Stojimo į Europos Sąjungą konferencijos su Islandija rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stojimo į Europos Sąjungą konferencijos su Islandija rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „2011–2013 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ ir pridėtą Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitą (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „2011–2013 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ ir pridėtą Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitą (COM(2012)0600),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Islandijos, ypač į 2010 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (1), į 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Islandijos 2010 m. pažangos ataskaitos (2) ir į 2012 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Islandijos 2011 m. pažangos ataskaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Islandijos, ypač į 2010 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (1), į 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Islandijos 2010 m. pažangos ataskaitos (2) ir į 2012 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Islandijos 2011 m. pažangos ataskaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 14 d. susitarimą dėl vadovavimo stojimo į Europos Sąjungą deryboms parlamento rinkiminės kampanijos metu ir į 2013 m. gegužės 22 d. surengtą vyriausybinę Pažangos partijos ir Nepriklausomybės partijos platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 14 d. susitarimą dėl vadovavimo stojimo į Europos Sąjungą deryboms parlamento rinkiminės kampanijos metu ir į 2013 m. gegužės 22 d. surengtą vyriausybinę Pažangos partijos ir Nepriklausomybės partijos platformą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 13 d. Islandijos užsienio reikalų ministro Gunnaro Bragi Sveinssono ir už plėtrą ir kaimynystės politiką atsakingo Komisijos nario Štefano Füles pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 13 d. Islandijos užsienio reikalų ministro Gunnaro Bragi Sveinssono ir už plėtrą ir kaimynystės politiką atsakingo Komisijos nario Štefano Füles pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Islandija atitinka Kopenhagos kriterijus ir 2010 m. liepos 27 d., gavus Tarybos sutikimą, su Islandija pradėtos stojimo derybos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Islandija atitinka Kopenhagos kriterijus ir 2010 m. liepos 27 d., gavus Tarybos sutikimą, su Islandija pradėtos stojimo derybos;

| B. | kadangi derybos pradėtos dėl 27 skyrių ir dėl 11 iš jų preliminariai užbaigtos; |
| --- | --- |

B.

kadangi derybos pradėtos dėl 27 skyrių ir dėl 11 iš jų preliminariai užbaigtos;

| C. | kadangi naujai išrinkta Islandijos vyriausybė sustabdė stojimo į ES procesą ir šiuo metu rengiamas stojimo derybų ir pokyčių Europos Sąjungoje vertinimas, atsižvelgiant į diskusijas Islandijos parlamente (Altinge) šiais klausimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi naujai išrinkta Islandijos vyriausybė sustabdė stojimo į ES procesą ir šiuo metu rengiamas stojimo derybų ir pokyčių Europos Sąjungoje vertinimas, atsižvelgiant į diskusijas Islandijos parlamente (Altinge) šiais klausimais;

| D. | kadangi Islandijos vyriausybė pareiškė, kad stojimo derybos bus tęsiamos tik po to, kai bus surengtas referendumas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Islandijos vyriausybė pareiškė, kad stojimo derybos bus tęsiamos tik po to, kai bus surengtas referendumas;

| 1. | pažymi, kad remdamasi Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu ir po palankaus balsavimo Altinge 2009 m. liepos 17 d. Islandijos vyriausybė pateikė paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad remdamasi Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu ir po palankaus balsavimo Altinge 2009 m. liepos 17 d. Islandijos vyriausybė pateikė paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje;

| 2. | džiaugiasi perspektyva, kad nauja valstybė narė būtų šalis, turinti nuo seno puoselėjamas demokratijos tradicijas ir tvirtas institucijas bei pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi perspektyva, kad nauja valstybė narė būtų šalis, turinti nuo seno puoselėjamas demokratijos tradicijas ir tvirtas institucijas bei pilietinę visuomenę;

| 3. | pažymi, kad Islandija turi gerų bendrų pajėgumų prisiimti narystės įsipareigojimus, visų pirma dėl to, kad ji dalyvauja Europos ekonominėje erdvėje; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Islandija turi gerų bendrų pajėgumų prisiimti narystės įsipareigojimus, visų pirma dėl to, kad ji dalyvauja Europos ekonominėje erdvėje;

| 4. | pabrėžia skaidrią ir įtraukią stojimo derybų eigą ir palankiai vertina, kad pradėtos derybos dėl 27 derybų skyrių ir kad dėl 11 iš jų jos preliminariai baigtos, nes tai rodo stojimo procese padarytą didelę pažangą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia skaidrią ir įtraukią stojimo derybų eigą ir palankiai vertina, kad pradėtos derybos dėl 27 derybų skyrių ir kad dėl 11 iš jų jos preliminariai baigtos, nes tai rodo stojimo procese padarytą didelę pažangą;

| 5. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga lieka visapusiškai įsipareigojusi tęsti ir užbaigti stojimo derybų procesą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga lieka visapusiškai įsipareigojusi tęsti ir užbaigti stojimo derybų procesą;

| 6. | pažymi, kad naujausios viešosios nuomonės apklausos rodo, kad dauguma islandų nori užbaigti stojimo derybas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad naujausios viešosios nuomonės apklausos rodo, kad dauguma islandų nori užbaigti stojimo derybas;

| 7. | pažymi, kad Islandija ir toliau apibūdinama kaip paraišką pateikusi valstybė; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Islandija ir toliau apibūdinama kaip paraišką pateikusi valstybė;

| 8. | atsižvelgia į Islandijos vyriausybės sprendimą surengti referendumą nelaukiant stojimo derybų pabaigos; laukia Altinge vyksiančių diskusijų ir apžvalgos stojimo derybų vertinimo ir pokyčių Europos Sąjungoje klausimu; siūlo savo pagalbą rengiant tokį vertinimą; tikisi, kad atitinkamas vertinimas gali būti laiku užbaigtas, ir laukia tolesnių sprendimų galvojant apie ateitį, įskaitant sprendimą, ar rengti referendumą dėl tolesnių stojimo derybų, ar jo nerengti; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgia į Islandijos vyriausybės sprendimą surengti referendumą nelaukiant stojimo derybų pabaigos; laukia Altinge vyksiančių diskusijų ir apžvalgos stojimo derybų vertinimo ir pokyčių Europos Sąjungoje klausimu; siūlo savo pagalbą rengiant tokį vertinimą; tikisi, kad atitinkamas vertinimas gali būti laiku užbaigtas, ir laukia tolesnių sprendimų galvojant apie ateitį, įskaitant sprendimą, ar rengti referendumą dėl tolesnių stojimo derybų, ar jo nerengti;

| 9. | tikisi, kad referendumas bus surengtas artimu laiku; |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad referendumas bus surengtas artimu laiku;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Altingo pirmininkui ir Islandijos vyriausybei. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Altingo pirmininkui ir Islandijos vyriausybei.

---

(1)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 73.

(2)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 89.

(3)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 61.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/137

---

P7_TA(2014)0042

Padėtis Pietų Sudane

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Pietų Sudane (2014/2512(RSP))

(2016/C 482/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano ir Pietų Sudano, ypač į 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl tarptautinės bendruomenės pastangų Pietų Sudano vystymosi ir valstybės kūrimo srityje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano ir Pietų Sudano, ypač į 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl tarptautinės bendruomenės pastangų Pietų Sudano vystymosi ir valstybės kūrimo srityje (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės bendrai užsienio ir saugumo politikai Catherine Ashton 2014 m. sausio 2 d. ir 2013 m. gruodžio 24 d. pareiškimus dėl padėties Pietų Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės bendrai užsienio ir saugumo politikai Catherine Ashton 2014 m. sausio 2 d. ir 2013 m. gruodžio 24 d. pareiškimus dėl padėties Pietų Sudane,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 16 d. ir gruodžio 28 d. pareiškimus dėl padėties Pietų Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 16 d. ir gruodžio 28 d. pareiškimus dėl padėties Pietų Sudane,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 22 d. Tarybos išvadas dėl Sudano ir Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 22 d. Tarybos išvadas dėl Sudano ir Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos 2013 m. gruodžio 20 d. ES vietinį pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos 2013 m. gruodžio 20 d. ES vietinį pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2013 m. gruodžio 24 d. rezoliuciją Nr. 2132 (2013) ir 2013 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją Nr. 2126 (2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2013 m. gruodžio 24 d. rezoliuciją Nr. 2132 (2013) ir 2013 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją Nr. 2126 (2013),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 24 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą, kuriame Pietų Sudano vadovybė buvo raginama pažaboti prievartą prieš civilius gyventojus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 24 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą, kuriame Pietų Sudano vadovybė buvo raginama pažaboti prievartą prieš civilius gyventojus,

| — | atsižvelgdamas į JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) 2014 m. sausio 7 d. pranešimą apie esamą padėtį – Pranešimą Nr. 8 dėl krizės Pietų Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) 2014 m. sausio 7 d. pranešimą apie esamą padėtį – Pranešimą Nr. 8 dėl krizės Pietų Sudane,

| — | atsižvelgdamas į diskusijas dėl padėties Pietų Sudane, kurių pareikalavo Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba, visų pirma 2013 m. gruodžio 30 d. susitikime Bandžule, ir aukščiausio lygio vadovai Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) 2013 m. gruodžio 27 d. susitikime Nairobyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusijas dėl padėties Pietų Sudane, kurių pareikalavo Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba, visų pirma 2013 m. gruodžio 30 d. susitikime Bandžule, ir aukščiausio lygio vadovai Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) 2013 m. gruodžio 27 d. susitikime Nairobyje,

| — | atsižvelgdamas į IGAD specialiųjų pasiuntinių 2014 m. sausio 8 d. pareiškimą po jų vizito į Džubą siekiant pašalinti derybų tarp vyriausybės ir sukilėlių kliūtis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į IGAD specialiųjų pasiuntinių 2014 m. sausio 8 d. pareiškimą po jų vizito į Džubą siekiant pašalinti derybų tarp vyriausybės ir sukilėlių kliūtis,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano visuotinį taikos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano visuotinį taikos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 24 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos pateiktame komunikate išdėstytą Sudano ir Pietų Sudano veiksmų planą, kurį ES visapusiškai remia, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 24 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos pateiktame komunikate išdėstytą Sudano ir Pietų Sudano veiksmų planą, kurį ES visapusiškai remia,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 4 d. Afrikos Sąjungos pareiškimą žiniasklaidai dėl Afrikos Sąjungos Komisijos pirmininko Dr. Nkosazano Dlamini-Zumos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 4 d. Afrikos Sąjungos pareiškimą žiniasklaidai dėl Afrikos Sąjungos Komisijos pirmininko Dr. Nkosazano Dlamini-Zumos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19 d. IGAD vykdomojo sekretoriato pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19 d. IGAD vykdomojo sekretoriato pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi politinis konfliktas prasidėjo po to, kai šalies prezidentas Salva Kiiras, priklausantis dinkos etninei grupei, apkaltino iš pareigų atleistą viceprezidentą Rieką Macharą, priklausantį etninei nuerų grupei, valstybės perversmo rengimu; kadangi Riekas Macharas paneigė ketinimą surengti valstybės perversmą; |
| --- | --- |

A.

kadangi politinis konfliktas prasidėjo po to, kai šalies prezidentas Salva Kiiras, priklausantis dinkos etninei grupei, apkaltino iš pareigų atleistą viceprezidentą Rieką Macharą, priklausantį etninei nuerų grupei, valstybės perversmo rengimu; kadangi Riekas Macharas paneigė ketinimą surengti valstybės perversmą;

| B. | kadangi Pietų Sudano vyriausybė suėmė 11 aukšto rango politikų, įskaitant buvusį finansų ministrą ir buvusį Sudano liaudies išsilaisvinimo judėjimo generalinį sekretorių, kaltindama juos tariamu ketinimu nuversti prezidentą S. Kiirą; kadangi 2013 m. liepos 23 d. išformavo visą kabinetą ir iš pareigų atleido viceprezidentą Rieką Macharą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Pietų Sudano vyriausybė suėmė 11 aukšto rango politikų, įskaitant buvusį finansų ministrą ir buvusį Sudano liaudies išsilaisvinimo judėjimo generalinį sekretorių, kaltindama juos tariamu ketinimu nuversti prezidentą S. Kiirą; kadangi 2013 m. liepos 23 d. išformavo visą kabinetą ir iš pareigų atleido viceprezidentą Rieką Macharą;

| C. | kadangi dabartinio konflikto metu būtina rasti demokratišką politinį sprendimą ir nutiesti kelią demokratiniu būdu patvirtintoms institucijoms, kad jos galėtų kurti naują valstybę, kuri atsirado po referendumo dėl nepriklausomybės; kadangi pilietinė visuomenė reikalavo taikiai išspręsti šią problemą; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinio konflikto metu būtina rasti demokratišką politinį sprendimą ir nutiesti kelią demokratiniu būdu patvirtintoms institucijoms, kad jos galėtų kurti naują valstybę, kuri atsirado po referendumo dėl nepriklausomybės; kadangi pilietinė visuomenė reikalavo taikiai išspręsti šią problemą;

| D. | kadangi konflikto Pietų Sudane šalys 2014 m. sausio 7 d. Adis Abeboje, remiant IGAD, pradėjo derybas; kadangi į pagrindinę derybų darbotvarkę bus įtraukti priešiškų veiksmų nutraukimo, humanitarinių koridorių atvėrimo, politinių kalinių ir civilių gyventojų apsaugos klausimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi konflikto Pietų Sudane šalys 2014 m. sausio 7 d. Adis Abeboje, remiant IGAD, pradėjo derybas; kadangi į pagrindinę derybų darbotvarkę bus įtraukti priešiškų veiksmų nutraukimo, humanitarinių koridorių atvėrimo, politinių kalinių ir civilių gyventojų apsaugos klausimai;

| E. | kadangi nepaisant tebevykstančių taikos derybų tebesitęsia nestabilumas, mūšiai ir ginkluotų pajėgų mobilizavimas; kadangi vyriausybės pajėgos šiuo metu bando atkovoti Boro miestą, paskutinę sukilėlių užimtą valstijos sostinę; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepaisant tebevykstančių taikos derybų tebesitęsia nestabilumas, mūšiai ir ginkluotų pajėgų mobilizavimas; kadangi vyriausybės pajėgos šiuo metu bando atkovoti Boro miestą, paskutinę sukilėlių užimtą valstijos sostinę;

| F. | kadangi 2014 m. sausio 11 d. JAV pasiuntinys Donaldas Boothas ir pasiuntiniai iš kaimyninių Pietų Sudano valstybių, siekdami į paliaubų dokumento projektą įtraukti abiejų šalių pasiūlymus, susitiko su Rieku Macharu; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2014 m. sausio 11 d. JAV pasiuntinys Donaldas Boothas ir pasiuntiniai iš kaimyninių Pietų Sudano valstybių, siekdami į paliaubų dokumento projektą įtraukti abiejų šalių pasiūlymus, susitiko su Rieku Macharu;

| G. | kadangi 2014 m. sausio 8 d. keli šimtai žmonių, smerkdami mūšius tarp prezidento ir atleisto viceprezidento stovyklų, dalyvavo taikos marše Džuboje; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2014 m. sausio 8 d. keli šimtai žmonių, smerkdami mūšius tarp prezidento ir atleisto viceprezidento stovyklų, dalyvavo taikos marše Džuboje;

| H. | kadangi dabartinis konfliktas, kuris įgijo ir tautinį mastą, kyla iš 1991 m. įvykusio Sudano liaudies išsilaisvinimo judėjimo (armijos) skilimo į J. Garango – paskutiniojo šio judėjimo lyderio, kurį rėmė ir Salva Kiiras – grupuotę ir Rieko Macaharo grupuotę, kuri ginčijo J. Garango autoritetą; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartinis konfliktas, kuris įgijo ir tautinį mastą, kyla iš 1991 m. įvykusio Sudano liaudies išsilaisvinimo judėjimo (armijos) skilimo į J. Garango – paskutiniojo šio judėjimo lyderio, kurį rėmė ir Salva Kiiras – grupuotę ir Rieko Macaharo grupuotę, kuri ginčijo J. Garango autoritetą;

| I. | kadangi JT Saugumo taryba priėmė rezoliuciją, pagal kurią ketinama siųsti 5 500 kariuomenės būrių ir 440 policijos pareigūnų pastiprinimą siekiant padidinti JT misijos Pietų Sudane bendrą pajėgų lygį; |
| --- | --- |

I.

kadangi JT Saugumo taryba priėmė rezoliuciją, pagal kurią ketinama siųsti 5 500 kariuomenės būrių ir 440 policijos pareigūnų pastiprinimą siekiant padidinti JT misijos Pietų Sudane bendrą pajėgų lygį;

| J. | kadangi 2013 m. gruodžio 15 d. Pietų Sudano sostinės Džubos kareivinėse tarp prezidento apsaugos kareivių įvyko kariniai susidūrimai; kadangi kovos pradėjo plisti į Džonglėjaus regioną; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2013 m. gruodžio 15 d. Pietų Sudano sostinės Džubos kareivinėse tarp prezidento apsaugos kareivių įvyko kariniai susidūrimai; kadangi kovos pradėjo plisti į Džonglėjaus regioną;

| K. | kadangi nustatyta, kad būta masinių neteisminių egzekucijų, įvykdytų priklausymo etninėms grupėms pagrindu, ir savavališkų sulaikymų, taip pat 2014 m. sausio 6 d. rasti mažiausiai trys masiniai kapai; |
| --- | --- |

K.

kadangi nustatyta, kad būta masinių neteisminių egzekucijų, įvykdytų priklausymo etninėms grupėms pagrindu, ir savavališkų sulaikymų, taip pat 2014 m. sausio 6 d. rasti mažiausiai trys masiniai kapai;

| L. | kadangi, remiantis JT duomenimis, tūkstančiai žmonių buvo nužudyta, šimtai tūkstančių civilių gyventojų dėl dabartinės krizės Pietų Sudane buvo perkelti, o dešimtims tūkstančių JT bazėse visoje šalyje skubiai reikia pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, švaraus vandens ir geresnių sanitarinių sąlygų; kadangi prieglobsčio Ugandoje ir Etiopijoje ieškančių Pietų Sudano gyventojų skaičius smarkiai padidėjo; kadangi 2014 m. sausio 14 d. mažiausiai 200 civilių, bėgdami nuo kovų Makalio mieste, nuskendo per kelto avariją Baltajame Nile; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis JT duomenimis, tūkstančiai žmonių buvo nužudyta, šimtai tūkstančių civilių gyventojų dėl dabartinės krizės Pietų Sudane buvo perkelti, o dešimtims tūkstančių JT bazėse visoje šalyje skubiai reikia pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, švaraus vandens ir geresnių sanitarinių sąlygų; kadangi prieglobsčio Ugandoje ir Etiopijoje ieškančių Pietų Sudano gyventojų skaičius smarkiai padidėjo; kadangi 2014 m. sausio 14 d. mažiausiai 200 civilių, bėgdami nuo kovų Makalio mieste, nuskendo per kelto avariją Baltajame Nile;

| M. | kadangi aktyvus priešiškumas yra pagrindinė humanitarinių operacijų prieigos kliūtis; kadangi visoje šalyje ribota žmonių galimybė gauti maisto, o pagrindinių maisto produktų ir maisto atsargų itin reikia Bore ir Bentiu; kadangi dėl smurto ir perkėlimų žmonės neteko pragyvenimo šaltinio, visų pirma maisto šaltinių, ir tai gali galiausiai sukelti maisto krizę; |
| --- | --- |

M.

kadangi aktyvus priešiškumas yra pagrindinė humanitarinių operacijų prieigos kliūtis; kadangi visoje šalyje ribota žmonių galimybė gauti maisto, o pagrindinių maisto produktų ir maisto atsargų itin reikia Bore ir Bentiu; kadangi dėl smurto ir perkėlimų žmonės neteko pragyvenimo šaltinio, visų pirma maisto šaltinių, ir tai gali galiausiai sukelti maisto krizę;

| N. | kadangi pastaruoju metu prieš Nubos gyventojus buvo vykdomi išpuoliai, neteisėti žudymai, masiniai prievartavimai, Nubos kalnuose gyvenantys civiliai buvo savavališkai suimami; kadangi per 2013 m. gruodžio mėn. paskutines dvi savaites Sudano vyriausybės milicija ir ginkluotosios pajėgos, kuriuos parėmė saugumo padaliniai, surengė daugelio vietovių aplink Kaduklio ir Dilanjo miestus atakas, tūkstančiams civilių gyventojų buvo priversti palikti savo namus ir buvo gauta pranešimų apie neteisėtus žudymus ir masinius moterų prievartavimus; kadangi kyla pavojus, kad ši krizė paveiks kur kas didesnį regioną, kuris ir taip nėra labai stabilus, ir į tai visuomet turi būti atsižvelgiama vykdant tarptautinį atsaką vietoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi pastaruoju metu prieš Nubos gyventojus buvo vykdomi išpuoliai, neteisėti žudymai, masiniai prievartavimai, Nubos kalnuose gyvenantys civiliai buvo savavališkai suimami; kadangi per 2013 m. gruodžio mėn. paskutines dvi savaites Sudano vyriausybės milicija ir ginkluotosios pajėgos, kuriuos parėmė saugumo padaliniai, surengė daugelio vietovių aplink Kaduklio ir Dilanjo miestus atakas, tūkstančiams civilių gyventojų buvo priversti palikti savo namus ir buvo gauta pranešimų apie neteisėtus žudymus ir masinius moterų prievartavimus; kadangi kyla pavojus, kad ši krizė paveiks kur kas didesnį regioną, kuris ir taip nėra labai stabilus, ir į tai visuomet turi būti atsižvelgiama vykdant tarptautinį atsaką vietoje;

| O. | kadangi Rytų Afrikos kaimynai, įskaitant Keniją ir Etiopiją, abiem konflikto pusėms darė spaudimą, kad jos siektų taikos; kadangi Uganda, prezidento S. Kiiro prašymu, pasiuntė 1 200 kareivių ir karinės įrangos tam, kad būtų apsaugota infrastruktūra, kaip antai oro uostas ir valstybės pastatai; |
| --- | --- |

O.

kadangi Rytų Afrikos kaimynai, įskaitant Keniją ir Etiopiją, abiem konflikto pusėms darė spaudimą, kad jos siektų taikos; kadangi Uganda, prezidento S. Kiiro prašymu, pasiuntė 1 200 kareivių ir karinės įrangos tam, kad būtų apsaugota infrastruktūra, kaip antai oro uostas ir valstybės pastatai;

| P. | kadangi po to, kai JT paprašė pagalbos, 2014 m. sausio 4 d. pradėtas taikyti Sąjungos civilinės saugos mechanizmas siekiant remti Pietų Sudaną pagalba natūra, aprūpinant aprūpinti pastoge, medicinos medžiagomis, vaistais, gerovės reikmenimis ir maistu; |
| --- | --- |

P.

kadangi po to, kai JT paprašė pagalbos, 2014 m. sausio 4 d. pradėtas taikyti Sąjungos civilinės saugos mechanizmas siekiant remti Pietų Sudaną pagalba natūra, aprūpinant aprūpinti pastoge, medicinos medžiagomis, vaistais, gerovės reikmenimis ir maistu;

| Q. | kadangi Pietų Sudano Respublika yra viena iš vargingiausių ir mažiausiai išsivysčiusių pasaulio šalių, kurioje 50 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, gimdyvių mirtingumas yra aukščiausias pasaulyje, naujagimių mirtingumas yra vienas iš didžiausių, neraštingumas sudaro 75 proc. ir tik vienas trečdalis gyventojų turi prieigą prie švaraus vandens; kadangi kiekvienais metais daugiau kaip vienam milijonui žmonių gresia maisto stygius; kadangi Pietų Sudane apie 80 proc. visų sveikatos priežiūros ir būtiniausių paslaugų teikia nevyriausybinės organizacijos ir prieiga prie humanitarinės paramos yra trikdoma aktyvių priešiškų veiksmų ir humanitarinę paramą teikiančių asmenų užpuolimų bei inventoriaus gadinimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Pietų Sudano Respublika yra viena iš vargingiausių ir mažiausiai išsivysčiusių pasaulio šalių, kurioje 50 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, gimdyvių mirtingumas yra aukščiausias pasaulyje, naujagimių mirtingumas yra vienas iš didžiausių, neraštingumas sudaro 75 proc. ir tik vienas trečdalis gyventojų turi prieigą prie švaraus vandens; kadangi kiekvienais metais daugiau kaip vienam milijonui žmonių gresia maisto stygius; kadangi Pietų Sudane apie 80 proc. visų sveikatos priežiūros ir būtiniausių paslaugų teikia nevyriausybinės organizacijos ir prieiga prie humanitarinės paramos yra trikdoma aktyvių priešiškų veiksmų ir humanitarinę paramą teikiančių asmenų užpuolimų bei inventoriaus gadinimo;

| R. | kadangi ES paskelbė, kad humanitarinės pagalbos veiksmams Pietų Sudane skirs 50 mln. eurų; kadangi dėl to ES humanitarinė pagalba 2013 ir 2014 m. finansiniais metais sudarys 170 mln. eurų; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES paskelbė, kad humanitarinės pagalbos veiksmams Pietų Sudane skirs 50 mln. eurų; kadangi dėl to ES humanitarinė pagalba 2013 ir 2014 m. finansiniais metais sudarys 170 mln. eurų;

| S. | kadangi pagalbos agentūros 2013 m. gruodžio 31 d. pradėjo vykdyti Atsako į Pietų Sudano krizę planą; kadangi OCHA pateikė jungtinį pagalbos prašymą dėl 166 mln. JAV dolerių, kad galėtų reaguoti į šią krizę ir padėti maždaug 628 000 žmonių nuo 2014 m. sausio iki kovo mėn.; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagalbos agentūros 2013 m. gruodžio 31 d. pradėjo vykdyti Atsako į Pietų Sudano krizę planą; kadangi OCHA pateikė jungtinį pagalbos prašymą dėl 166 mln. JAV dolerių, kad galėtų reaguoti į šią krizę ir padėti maždaug 628 000 žmonių nuo 2014 m. sausio iki kovo mėn.;

| T. | kadangi valstybei sukurti ir nestabilumui įveikti būtinas ilgalaikis požiūris ir tvirtas, prognozuojamas bei stabilus tarptautinės bendruomenės dalyvavimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybei sukurti ir nestabilumui įveikti būtinas ilgalaikis požiūris ir tvirtas, prognozuojamas bei stabilus tarptautinės bendruomenės dalyvavimas;

| 1. | labai smerkia pastarąjį mūšių protrūkį Pietų Sudane ir ragina visas konflikto šalis padėti ginklus ir nedelsiant nutraukti smurtą, dėl kurio žuvo, buvo sužeisti ir nukentėjo civiliai gyventojai ir nuo krizės pradžios 2013 m. gruodžio mėn. perkelta šimtai tūkstančių žmonių; |
| --- | --- |

1.

labai smerkia pastarąjį mūšių protrūkį Pietų Sudane ir ragina visas konflikto šalis padėti ginklus ir nedelsiant nutraukti smurtą, dėl kurio žuvo, buvo sužeisti ir nukentėjo civiliai gyventojai ir nuo krizės pradžios 2013 m. gruodžio mėn. perkelta šimtai tūkstančių žmonių;

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl pastarojo smurto protrūkio Pietų Sudane, kuris turi sunkių humanitarinių, saugumo, politinių, ekonominių ir socialinių pasekmių jau ir taip silpnoje ir nestabilioje šalyje, kurios galėtų destabilizuoti visą Rytų Afrikos regioną; yra ypač sunerimęs dėl šio konflikto etninio aspekto; pabrėžia, kad valdžios siekimas smurtu arba skatinant etninių grupių susiskaidymą prieštarauja demokratiniam teisinės valstybės principui ir pažeidžia tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

2.

yra labai susirūpinęs dėl pastarojo smurto protrūkio Pietų Sudane, kuris turi sunkių humanitarinių, saugumo, politinių, ekonominių ir socialinių pasekmių jau ir taip silpnoje ir nestabilioje šalyje, kurios galėtų destabilizuoti visą Rytų Afrikos regioną; yra ypač sunerimęs dėl šio konflikto etninio aspekto; pabrėžia, kad valdžios siekimas smurtu arba skatinant etninių grupių susiskaidymą prieštarauja demokratiniam teisinės valstybės principui ir pažeidžia tarptautinę teisę;

| 3. | smerkia nustatytus žmogaus teisių pažeidimus ir žiaurumus, ragina visas konflikto šalis nedelsiant nutraukti visus žmogaus teisių pažeidinėjimus, įskaitant tuos, nuo kurių nukenčia pabėgėliai ir perkeltieji asmenys, moterys ir pažeidžiamoms grupėms priklausantys žmonės, taip pat žurnalistai, ir ragina užtikrinti, kad žmogaus teisių pažeidėjai atsakytų už savo veiksmus; laikosi nuomonės, kad prezidentas S. Kiiras ir R. Macharas turėtų padaryti viską kas įmanoma, kad neleistų savo kontroliuojamiems kareiviams tęsti tokios prievartos prieš žmones; |
| --- | --- |

3.

smerkia nustatytus žmogaus teisių pažeidimus ir žiaurumus, ragina visas konflikto šalis nedelsiant nutraukti visus žmogaus teisių pažeidinėjimus, įskaitant tuos, nuo kurių nukenčia pabėgėliai ir perkeltieji asmenys, moterys ir pažeidžiamoms grupėms priklausantys žmonės, taip pat žurnalistai, ir ragina užtikrinti, kad žmogaus teisių pažeidėjai atsakytų už savo veiksmus; laikosi nuomonės, kad prezidentas S. Kiiras ir R. Macharas turėtų padaryti viską kas įmanoma, kad neleistų savo kontroliuojamiems kareiviams tęsti tokios prievartos prieš žmones;

| 4. | ragina visas susijusias šalis gerbti tarptautinę humanitarinę ir žmogaus teisių teisę, taip pat suteikti prieigą ir apsaugą humanitarinės pagalbos agentūroms, kurios atvyksta padėti kenčiantiems civiliams gyventojams, ir atverti humanitarinius koridorius, skirtus produktams ir įrangai tiekti; pažymi, kad dalis užsienio pagalbos agentūrų jau pasitraukė iš Pietų Sudano ir kad tos, kurios liko, sunkiai pajėgia patenkinti perkeltųjų civilių poreikius; taip pat pažymi, kad šios pagalbos agentūros vis dar negali pasiekti daugelio teritorijų, kuriose, kaip manoma, dešimtys tūkstančių žmonių greičiausiai vis dar laukia pagalbos arba tokios pagalbos ieškodami leidosi į kelią; |
| --- | --- |

4.

ragina visas susijusias šalis gerbti tarptautinę humanitarinę ir žmogaus teisių teisę, taip pat suteikti prieigą ir apsaugą humanitarinės pagalbos agentūroms, kurios atvyksta padėti kenčiantiems civiliams gyventojams, ir atverti humanitarinius koridorius, skirtus produktams ir įrangai tiekti; pažymi, kad dalis užsienio pagalbos agentūrų jau pasitraukė iš Pietų Sudano ir kad tos, kurios liko, sunkiai pajėgia patenkinti perkeltųjų civilių poreikius; taip pat pažymi, kad šios pagalbos agentūros vis dar negali pasiekti daugelio teritorijų, kuriose, kaip manoma, dešimtys tūkstančių žmonių greičiausiai vis dar laukia pagalbos arba tokios pagalbos ieškodami leidosi į kelią;

| 5. | ragina abi šalis pasiekti susitarimą, visiškai remia Adis Abeboje vykstantį derybų procesą ir ragina nedelsiant paskelbti ugnies nutraukimą bei dėti pastangas ieškant būdų, kaip užtikrinti ilgalaikę taiką ir stabilumą; ragina vyriausybę ir sukilėlius garbingai dalyvauti besąlygiškose, įtraukiose ir visaapimančiose politinėse diskusijose siekiant sėkmingai užbaigti derybas; palankiai vertina Afrikos Sąjungos ir IGAD pastangas skatinant įtraukų dialogą ir tarpininkavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina abi šalis pasiekti susitarimą, visiškai remia Adis Abeboje vykstantį derybų procesą ir ragina nedelsiant paskelbti ugnies nutraukimą bei dėti pastangas ieškant būdų, kaip užtikrinti ilgalaikę taiką ir stabilumą; ragina vyriausybę ir sukilėlius garbingai dalyvauti besąlygiškose, įtraukiose ir visaapimančiose politinėse diskusijose siekiant sėkmingai užbaigti derybas; palankiai vertina Afrikos Sąjungos ir IGAD pastangas skatinant įtraukų dialogą ir tarpininkavimą;

| 6. | ragina paleisti visus politinius kalinius ir 11 aukšto rango politikų, kurių sulaikymas tapo didžiausio nesutarimo taikos derybose priežastimi; |
| --- | --- |

6.

ragina paleisti visus politinius kalinius ir 11 aukšto rango politikų, kurių sulaikymas tapo didžiausio nesutarimo taikos derybose priežastimi;

| 7. | ragina visus Pietų Sudano kaimynus glaudžiai kartu dirbti siekiant pagerinti saugumo padėtį šalyje ir regione bei rasti taikų ir ilgalaikį politinį sprendimą siekiant išspręsti šią krizę; pabrėžia, kad bendradarbiavimas su Sudanu visų pirma reikštų ryšių pagerėjimą po to, kai priešiškos pilietinio karo šalys 2012 m. pradžioje ir diskusijose dėl naftos kainų ir sienos vėl atsidūrė ant konflikto ribos; |
| --- | --- |

7.

ragina visus Pietų Sudano kaimynus glaudžiai kartu dirbti siekiant pagerinti saugumo padėtį šalyje ir regione bei rasti taikų ir ilgalaikį politinį sprendimą siekiant išspręsti šią krizę; pabrėžia, kad bendradarbiavimas su Sudanu visų pirma reikštų ryšių pagerėjimą po to, kai priešiškos pilietinio karo šalys 2012 m. pradžioje ir diskusijose dėl naftos kainų ir sienos vėl atsidūrė ant konflikto ribos;

| 8. | palankiai vertina Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos sprendimą įsteigti komisiją žmogaus teisių pažeidimams ir kitiems piktnaudžiavimams tirti ir rekomenduoja būdus ir priemones atskaitomybei, susitaikymui ir nesutarimų tarp visų bendruomenių sureguliavimui užtikrinti; palankiai vertina JT misijos Pietų Sudane (UNMISS) žmogaus teisių tyrimų, kurie vykdomi padedant JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, pajėgumų stiprinimą; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos sprendimą įsteigti komisiją žmogaus teisių pažeidimams ir kitiems piktnaudžiavimams tirti ir rekomenduoja būdus ir priemones atskaitomybei, susitaikymui ir nesutarimų tarp visų bendruomenių sureguliavimui užtikrinti; palankiai vertina JT misijos Pietų Sudane (UNMISS) žmogaus teisių tyrimų, kurie vykdomi padedant JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, pajėgumų stiprinimą;

| 9. | apgailestauja dėl ES vyriausiosios įgaliotinės sprendimo sustabdyti ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane įgaliojimus atsižvelgiant į didžiulius politinius neramumus Sudane ir į ginkluotus konfliktus; mano, kad ES, neturėdama ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane, liks nuošalyje vykstant tarptautinėms deryboms ir tarptautinei bendruomenei dedant pastangas; todėl ragina ES vyriausiąją įgaliotinę pakeisti šį sprendimą ir pratęsti specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane įgaliojimus; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja dėl ES vyriausiosios įgaliotinės sprendimo sustabdyti ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane įgaliojimus atsižvelgiant į didžiulius politinius neramumus Sudane ir į ginkluotus konfliktus; mano, kad ES, neturėdama ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane, liks nuošalyje vykstant tarptautinėms deryboms ir tarptautinei bendruomenei dedant pastangas; todėl ragina ES vyriausiąją įgaliotinę pakeisti šį sprendimą ir pratęsti specialiojo įgaliotinio Sudane ir (arba) Pietų Sudane įgaliojimus;

| 10. | ragina tarptautinę bendruomenę laikytis savo finansavimo įsipareigojimų Pietų Sudanui bei regionui ir sutelkti išteklius siekiant nedelsiant reaguoti į blogėjančią humanitarinę padėtį Pietų Sudane; |
| --- | --- |

10.

ragina tarptautinę bendruomenę laikytis savo finansavimo įsipareigojimų Pietų Sudanui bei regionui ir sutelkti išteklius siekiant nedelsiant reaguoti į blogėjančią humanitarinę padėtį Pietų Sudane;

| 11. | reiškia gilų susirūpinimą dėl išvešėjusios korupcijos; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad tokia korupcija kenkia perspektyvoms sukurti laisvą ir sąžiningą demokratiją, stabilumą, tvarų vystymąsi ir ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

11.

reiškia gilų susirūpinimą dėl išvešėjusios korupcijos; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad tokia korupcija kenkia perspektyvoms sukurti laisvą ir sąžiningą demokratiją, stabilumą, tvarų vystymąsi ir ekonomikos augimą;

| 12. | palankiai vertina sprendimą sustiprinti UNMISS siunčiant papildomą karinį, policijos, logistikos ir civilinį personalą; tačiau pabrėžia, kad valstybės pagrindinė pareiga apsaugoti civilius gyventojus; palankiai vertina JT specialiosios įgaliotinės ir UNMISS vadovės Hildės Johnson darbą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina sprendimą sustiprinti UNMISS siunčiant papildomą karinį, policijos, logistikos ir civilinį personalą; tačiau pabrėžia, kad valstybės pagrindinė pareiga apsaugoti civilius gyventojus; palankiai vertina JT specialiosios įgaliotinės ir UNMISS vadovės Hildės Johnson darbą;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pietų Sudano vyriausybei, Pietų Sudano žmogaus teisių komisarui, Pietų Sudano Nacionalinei Teisėkūros Asamblėjai, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymosi institucijai, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pietų Sudano vyriausybei, Pietų Sudano žmogaus teisių komisarui, Pietų Sudano Nacionalinei Teisėkūros Asamblėjai, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymosi institucijai, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0546.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/141 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/141

---

P7_TA(2014)0043

ES benamystės strategija

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES benamystės strategijos (2013/2994(RSP))

(2016/C 482/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 14, 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 14, 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos Tarybos Europos socialinę chartiją, ypač į jos 31 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos Tarybos Europos socialinę chartiją, ypač į jos 31 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio mėn. Europos konsensuso konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio mėn. Europos konsensuso konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Kova su benamyste Europos Sąjungoje“ (angl. Confronting Homelessness in the European Union) (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Kova su benamyste Europos Sąjungoje“ (angl. Confronting Homelessness in the European Union) (SWD(2013)0042),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į šešis principus, dėl kurių susitarta 2013 m. kovo 1 d. Levene pirmininkavusios Airijos iniciatyva surengtoje ministrų apskritojo stalo diskusijoje dėl benamystės; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šešis principus, dėl kurių susitarta 2013 m. kovo 1 d. Levene pirmininkavusios Airijos iniciatyva surengtoje ministrų apskritojo stalo diskusijoje dėl benamystės;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi visi žmonės gimsta laisvi, turi vienodą orumą ir teises ir kadangi valstybių narių atsakomybė yra šių teisių įgyvendinimą remti ir užtikrinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi visi žmonės gimsta laisvi, turi vienodą orumą ir teises ir kadangi valstybių narių atsakomybė yra šių teisių įgyvendinimą remti ir užtikrinti;

| B. | kadangi benamystė yra žmogaus orumo ir žmogaus teisių pažeidimas; kadangi būstas yra pagrindinis žmogaus poreikis ir būtina sąlyga oriam gyvenimui ir socialinei įtraukčiai užtikrinti; |
| --- | --- |

B.

kadangi benamystė yra žmogaus orumo ir žmogaus teisių pažeidimas; kadangi būstas yra pagrindinis žmogaus poreikis ir būtina sąlyga oriam gyvenimui ir socialinei įtraukčiai užtikrinti;

| C. | kadangi pagal strategiją „Europa 2020“ ir jos pavyzdinę iniciatyvą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“, taip pat pagal ES socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį benamystė tapo ES kovos su skurdu politikos prioritetu; tačiau kadangi dėl dabartinio skurdo ir socialinės atskirties lygio kyla pavojus, kad nebus pasiektas strategijos „Europa 2020“ tikslas – sumažinti žmonių, kurie skursta ir yra socialiai atskirti arba kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių bent 20 mln.; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal strategiją „Europa 2020“ ir jos pavyzdinę iniciatyvą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“, taip pat pagal ES socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį benamystė tapo ES kovos su skurdu politikos prioritetu; tačiau kadangi dėl dabartinio skurdo ir socialinės atskirties lygio kyla pavojus, kad nebus pasiektas strategijos „Europa 2020“ tikslas – sumažinti žmonių, kurie skursta ir yra socialiai atskirti arba kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių bent 20 mln.;

| D. | kadangi benamystė – viena iš ekstremaliausių skurdo ir nepritekliaus formų ir pastaraisiais metais jos mastas išaugo beveik visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi benamystė – viena iš ekstremaliausių skurdo ir nepritekliaus formų ir pastaraisiais metais jos mastas išaugo beveik visose valstybėse narėse;

| E. | kadangi tos valstybės narės, kurios patiria didžiausią ekonomikos ir finansų krizę, susiduria su beprecedenčiu benamystės didėjimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi tos valstybės narės, kurios patiria didžiausią ekonomikos ir finansų krizę, susiduria su beprecedenčiu benamystės didėjimu;

| F. | kadangi pasikeitė socialinį būstą naudojančių žmonių socialinis ir šeiminis profilis ir kadangi dabar yra didesnė tokio būsto paklausa; |
| --- | --- |

F.

kadangi pasikeitė socialinį būstą naudojančių žmonių socialinis ir šeiminis profilis ir kadangi dabar yra didesnė tokio būsto paklausa;

| G. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse trūksta socialinių būstų ir didėja įperkamo būsto poreikis; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse trūksta socialinių būstų ir didėja įperkamo būsto poreikis;

| H. | kadangi kai kurios ES institucijos, pvz., Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO), Regionų komitetas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Parlamentas ragino Komisiją parengti ES benamystės strategiją ar panašų dokumentą; |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kurios ES institucijos, pvz., Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO), Regionų komitetas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Parlamentas ragino Komisiją parengti ES benamystės strategiją ar panašų dokumentą;

| I. | kadangi benamystė dėl jos pobūdžio yra daugialypė problema ir jai reikalingas daugialypės politikos atsakas; |
| --- | --- |

I.

kadangi benamystė dėl jos pobūdžio yra daugialypė problema ir jai reikalingas daugialypės politikos atsakas;

| J. | kadangi esama vis daugiau įrodymų, kad su būsto užtikrinimu susijęs požiūris į benamystę yra pats veiksmingiausias; |
| --- | --- |

J.

kadangi esama vis daugiau įrodymų, kad su būsto užtikrinimu susijęs požiūris į benamystę yra pats veiksmingiausias;

| K. | kadangi įgyvendinant ES semestrą benamystei skiriama vis daugiau dėmesio, o kai kurios valstybės narės įtraukė benamystę kaip kovos su skurdu prioritetą į savo 2012 ir 2013 m. nacionalines reformų programas; |
| --- | --- |

K.

kadangi įgyvendinant ES semestrą benamystei skiriama vis daugiau dėmesio, o kai kurios valstybės narės įtraukė benamystę kaip kovos su skurdu prioritetą į savo 2012 ir 2013 m. nacionalines reformų programas;

| L. | kadangi dabartinė ES politikos sistema ir socialinės realijos vietoje lemia tai, kad ES lygmeniu reikia įgyvendinti daugiau platesnio užmojo veiksmų benamystės klausimais; |
| --- | --- |

L.

kadangi dabartinė ES politikos sistema ir socialinės realijos vietoje lemia tai, kad ES lygmeniu reikia įgyvendinti daugiau platesnio užmojo veiksmų benamystės klausimais;

| M. | kadangi ES valstybių narių socialinės apsaugos sistema su didžiausiais socialinių išmokų gyventojams įnašais yra pažangiausia pasaulyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES valstybių narių socialinės apsaugos sistema su didžiausiais socialinių išmokų gyventojams įnašais yra pažangiausia pasaulyje;

| N. | kadangi tiesioginė atsakomybė už kovą su benamyste tenka valstybėms narėms ir ypač regionų ir vietos valdžios institucijoms ir kadangi ES strategija atlieka papildomą vaidmenį; |
| --- | --- |

N.

kadangi tiesioginė atsakomybė už kovą su benamyste tenka valstybėms narėms ir ypač regionų ir vietos valdžios institucijoms ir kadangi ES strategija atlieka papildomą vaidmenį;

| O. | kadangi didesnis Komisijos vaidmuo galimas pagal jos dabartines kompetencijos sritis ir laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

O.

kadangi didesnis Komisijos vaidmuo galimas pagal jos dabartines kompetencijos sritis ir laikantis subsidiarumo principo;

| P. | kadangi vis daugiau valstybių narių turi holistinę benamystės strategiją ir galėtų gauti naudos iš Europos lygmens bendradarbiavimo, kad galėtų toliau plėtoti savo politiką; |
| --- | --- |

P.

kadangi vis daugiau valstybių narių turi holistinę benamystės strategiją ir galėtų gauti naudos iš Europos lygmens bendradarbiavimo, kad galėtų toliau plėtoti savo politiką;

| Q. | kadangi skurdas nėra nusikaltimas ir kadangi benamystė nėra nei nusikaltimas, nei pasirinktas gyvenimo būdas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skurdas nėra nusikaltimas ir kadangi benamystė nėra nei nusikaltimas, nei pasirinktas gyvenimo būdas;

| 1. | pažymi, kad benamiai stengiasi išgyventi ir yra priversti gyventi nežmoniškomis sąlygomis; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad benamiai stengiasi išgyventi ir yra priversti gyventi nežmoniškomis sąlygomis;

| 2. | ragina Komisiją nedelsiant parengti ES benamystės strategiją laikantis 2011 m. rugsėjo 14 d. Parlamento rezoliucijos dėl ES benamystės strategijos ir kitų ES institucijų bei įstaigų pasiūlymų; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją nedelsiant parengti ES benamystės strategiją laikantis 2011 m. rugsėjo 14 d. Parlamento rezoliucijos dėl ES benamystės strategijos ir kitų ES institucijų bei įstaigų pasiūlymų;

| 3. | laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES benamystės strategiją turėtų būti visapusiškai laikomasi Sutarties, kurioje patvirtinamas „svarbus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmuo ir didelė veiksmų laisvė teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas“; mano, kad atsakomybė už kovą su benamyste tenka valstybėms narėms ir kad todėl ES benamystės strategija turėtų padėti valstybėms narėms šią atsakomybę kuo veiksmingiau prisiimti visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES benamystės strategiją turėtų būti visapusiškai laikomasi Sutarties, kurioje patvirtinamas „svarbus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmuo ir didelė veiksmų laisvė teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas“; mano, kad atsakomybė už kovą su benamyste tenka valstybėms narėms ir kad todėl ES benamystės strategija turėtų padėti valstybėms narėms šią atsakomybę kuo veiksmingiau prisiimti visapusiškai laikantis subsidiarumo principo;

| 4. | ragina Komisiją įsteigti aukšto lygio ekspertų grupę, kuri padėtų jai rengti ir toliau tobulinti ES benamystės strategiją; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją įsteigti aukšto lygio ekspertų grupę, kuri padėtų jai rengti ir toliau tobulinti ES benamystės strategiją;

| 5. | ragina Komisiją deramai apsvarstyti benamystę tų valstybių narių konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, kuriose būtina skubi pažanga benamystės klausimu; ragina valstybes nares toliau į savo nacionalines reformų programas vis dažniau įtraukti klausimus dėl benamystės; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją deramai apsvarstyti benamystę tų valstybių narių konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, kuriose būtina skubi pažanga benamystės klausimu; ragina valstybes nares toliau į savo nacionalines reformų programas vis dažniau įtraukti klausimus dėl benamystės;

| 6. | pabrėžia, kad reikia surinkti išsamius ir palyginamus duomenis apie benamystę nestigmatizuojant benamių; pabrėžia, kad duomenų rinkimas yra būtina sąlyga, norint plėtoti veiksmingą politiką, padėsiančią ilgainiui panaikinti benamystę; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia surinkti išsamius ir palyginamus duomenis apie benamystę nestigmatizuojant benamių; pabrėžia, kad duomenų rinkimas yra būtina sąlyga, norint plėtoti veiksmingą politiką, padėsiančią ilgainiui panaikinti benamystę;

| 7. | palankiai vertina naujojo Europos socialinio fondo reglamento nuostatas dėl investicijų, susijusių su benamiais arba būsto netekusiais asmenimis, veiksmingumo stebėsenos rodiklių nustatymo; ragina Komisiją išnaudoti visą šių naujų priemonių potencialą; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina naujojo Europos socialinio fondo reglamento nuostatas dėl investicijų, susijusių su benamiais arba būsto netekusiais asmenimis, veiksmingumo stebėsenos rodiklių nustatymo; ragina Komisiją išnaudoti visą šių naujų priemonių potencialą;

| 8. | kviečia Komisiją pasinaudoti Užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) kaip pagrindiniu ES strategijos, skirtos moksliniams tyrimams ir tarpvalstybiniams mainams finansuoti, finansavimo šaltiniu ir toliau didinti savo bendradarbiavimą su pagrindiniais Europos suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

8.

kviečia Komisiją pasinaudoti Užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) kaip pagrindiniu ES strategijos, skirtos moksliniams tyrimams ir tarpvalstybiniams mainams finansuoti, finansavimo šaltiniu ir toliau didinti savo bendradarbiavimą su pagrindiniais Europos suinteresuotaisiais subjektais;

| 9. | ragina Komisiją įtraukti benamystę į visas susijusias ES politikos sritis; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją įtraukti benamystę į visas susijusias ES politikos sritis;

| 10. | ragina Komisiją didžiausią dėmesį skirti šioms prioritetinėms ES benamystės strategijos temoms:






  — | požiūriui į benamystę, kurį taikant visų pirma užtikrinamas būstas, |
| --- | --- | --- |

10.

ragina Komisiją didžiausią dėmesį skirti šioms prioritetinėms ES benamystės strategijos temoms:

—

požiūriui į benamystę, kurį taikant visų pirma užtikrinamas būstas,

| — | tarpvalstybinei benamystei, |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinei benamystei,

| — | benamystės paslaugų kokybei, |
| --- | --- |

—

benamystės paslaugų kokybei,

| — | benamystės prevencijai, |
| --- | --- |

—

benamystės prevencijai,

| — | jaunimo benamystei; |
| --- | --- |

—

jaunimo benamystei;

| 11. | primena savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl benamystės dėl pagrindinių ES benamystės strategijos elementų ir ypač atkreipia dėmesį į šiuos elementus:






  — | reguliarią Europos benamystės srities stebėseną, |
| --- | --- | --- |

11.

primena savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl benamystės dėl pagrindinių ES benamystės strategijos elementų ir ypač atkreipia dėmesį į šiuos elementus:

—

reguliarią Europos benamystės srities stebėseną,

| — | benamystės politikos ir paslaugų mokslinius tyrimus ir šios srities žinių kaupimą, |
| --- | --- |

—

benamystės politikos ir paslaugų mokslinius tyrimus ir šios srities žinių kaupimą,

| — | benamystės politikos ir paslaugų socialinę inovaciją; |
| --- | --- |

—

benamystės politikos ir paslaugų socialinę inovaciją;

| 12. | ragina valstybes nares plėtoti socialinį ir įperkamą būstą, pritaikytą labiausiai pažeidžiamiems asmenims, siekiant išvengti socialinės atskirties ir benamystės; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares plėtoti socialinį ir įperkamą būstą, pritaikytą labiausiai pažeidžiamiems asmenims, siekiant išvengti socialinės atskirties ir benamystės;

| 13. | ragina valstybes nares nepažeisti tarptautinių žmogaus teisių sutarčių ir visapusiškai gerbti visus susitarimus, kuriuos jos pasirašė, įskaitant Pagrindinių teisių chartiją, JT Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir pataisytą Europos Tarybos socialinę chartiją; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares nepažeisti tarptautinių žmogaus teisių sutarčių ir visapusiškai gerbti visus susitarimus, kuriuos jos pasirašė, įskaitant Pagrindinių teisių chartiją, JT Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir pataisytą Europos Tarybos socialinę chartiją;

| 14. | ragina valstybes nares nedelsiant nutraukti baudžiamosios atsakomybės benamiams taikymą ir pakeisti diskriminacinę praktiką, kuri naudojama siekiant užkirsti kelią benamių galimybėms pasinaudoti socialinėmis paslaugomis ir prieglaudomis; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares nedelsiant nutraukti baudžiamosios atsakomybės benamiams taikymą ir pakeisti diskriminacinę praktiką, kuri naudojama siekiant užkirsti kelią benamių galimybėms pasinaudoti socialinėmis paslaugomis ir prieglaudomis;

| 15. | ragina valstybes nares naudotis Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (angl. FEAD), taip pat kitų programų, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo (ESF), lėšomis siekiant gerinti benamių padėtį ir sukurti socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką planą; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares naudotis Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (angl. FEAD), taip pat kitų programų, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo (ESF), lėšomis siekiant gerinti benamių padėtį ir sukurti socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką planą;

| 16. | ragina valstybes nares ir ES pirmininkaujančią valstybę narę reguliariai rengti už benamystę atsakingų ES ministrų Europos apskritojo stalo diskusijas, kaip tai 2013 m. kovo mėn. pradėjo daryti ES pirmininkavusi Airija; kviečia Komisiją šiam susirinkimui teikti praktinę ir finansinę paramą; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares ir ES pirmininkaujančią valstybę narę reguliariai rengti už benamystę atsakingų ES ministrų Europos apskritojo stalo diskusijas, kaip tai 2013 m. kovo mėn. pradėjo daryti ES pirmininkavusi Airija; kviečia Komisiją šiam susirinkimui teikti praktinę ir finansinę paramą;

| 17. | ragina valstybes nares gilinti bendradarbiavimą siekiant stiprinti abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausia praktika bei plėtoti bendrą politinį požiūrį; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares gilinti bendradarbiavimą siekiant stiprinti abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausia praktika bei plėtoti bendrą politinį požiūrį;

| 18. | ragina valstybes nares taikyti holistinį požiūrį rengiant visapusiškas benamystės strategijas, kurios visų pirma būtų nukreiptos į aprūpinimą būstu ir kuriose didelis dėmesys būtų skiriamas prevencijai; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares taikyti holistinį požiūrį rengiant visapusiškas benamystės strategijas, kurios visų pirma būtų nukreiptos į aprūpinimą būstu ir kuriose didelis dėmesys būtų skiriamas prevencijai;

| 19. | mano, kad valstybės narės ir jų vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su nuomininkų organizacijomis, turėtų įgyvendinti veiksmingą prevencijos politiką, kad būtų sumažintas iškeldinimų skaičius; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valstybės narės ir jų vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su nuomininkų organizacijomis, turėtų įgyvendinti veiksmingą prevencijos politiką, kad būtų sumažintas iškeldinimų skaičius;

| 20. | ragina Tarybą apsvarstyti galimybę pradėti taikyti rekomendaciją dėl garantijos, kad būtų užtikrinta, jog niekas ES nebūtų priverstas nakvoti gatvėje dėl to, kad stinga (skubios pagalbos) paslaugų; |
| --- | --- |

20.

ragina Tarybą apsvarstyti galimybę pradėti taikyti rekomendaciją dėl garantijos, kad būtų užtikrinta, jog niekas ES nebūtų priverstas nakvoti gatvėje dėl to, kad stinga (skubios pagalbos) paslaugų;

| 21. | ragina valstybes nares pagal nacionalinę praktiką bendradarbiauti su atitinkamomis pagalbos organizacijomis, siekiant teikti konsultacijas ir apgyvendinimą benamiams; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares pagal nacionalinę praktiką bendradarbiauti su atitinkamomis pagalbos organizacijomis, siekiant teikti konsultacijas ir apgyvendinimą benamiams;

| 22. | pabrėžia, kad būtina skubiai kovoti su bet kokio pobūdžio benamių diskriminacija ir ištisų bendruomenių atskirtimi; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad būtina skubiai kovoti su bet kokio pobūdžio benamių diskriminacija ir ištisų bendruomenių atskirtimi;

| 23. | pabrėžia, kad tik užtikrinus teisę į būstą bus garantuojamos įvairios kitos teisės, įskaitant kai kurias politines ir socialines teises; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad tik užtikrinus teisę į būstą bus garantuojamos įvairios kitos teisės, įskaitant kai kurias politines ir socialines teises;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Socialinės apsaugos komitetui ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Socialinės apsaugos komitetui ir Europos Tarybai.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 19.

(3)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 101.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0246.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/145 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/145

---

P7_TA(2014)0044

Teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėtis Kombodžoje ir Laose

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėties Kambodžoje ir Laose (2014/2515(RSP))

(2016/C 482/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos ir Laoso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos ir Laoso,

| — | atsižvelgdamas į ES pareiškimus vietos lygiu: 2014 m. sausio 4 d. pareiškimą dėl prievartos, kylančios sprendžiant darbo ginčus, ir 2013 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą dėl naujos kadencijos parlamento Kambodžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pareiškimus vietos lygiu: 2014 m. sausio 4 d. pareiškimą dėl prievartos, kylančios sprendžiant darbo ginčus, ir 2013 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą dėl naujos kadencijos parlamento Kambodžoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton spaudos atstovės 2013 m. liepos 29 d. pareiškimą po rinkimų Kambodžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton spaudos atstovės 2013 m. liepos 29 d. pareiškimą po rinkimų Kambodžoje,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2013 m. rugpjūčio 5 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2013 m. rugpjūčio 5 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje,

| — | atsižvelgdamas į organizacijų „Equitable Cambodia“ ir „Inclusive Development International“ 2013 m. pranešimą „Saldžiai kartūs rezultatai – Europos Sąjungos iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ poveikio žmogaus teisėms vertinimas Kambodžoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijų „Equitable Cambodia“ ir „Inclusive Development International“ 2013 m. pranešimą „Saldžiai kartūs rezultatai – Europos Sąjungos iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ poveikio žmogaus teisėms vertinimas Kambodžoje“,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2012 m. gruodžio 21 d. pareiškimą dėl Sombatho Somphono dingimo Laose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2012 m. gruodžio 21 d. pareiškimą dėl Sombatho Somphono dingimo Laose,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „European Development Partners“2013 m. lapkričio 19 d. pareiškimą per apskritojo stalo susitikimą, kurį surengė Laoso Liaudies Demokratinė Respublika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „European Development Partners“2013 m. lapkričio 19 d. pareiškimą per apskritojo stalo susitikimą, kurį surengė Laoso Liaudies Demokratinė Respublika,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. ES ir Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. ES ir Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. ES žmogaus teisių gynėjų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. ES žmogaus teisių gynėjų gaires,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo ir į 1992 m. gruodžio 18 d. JT deklaraciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo ir į 1992 m. gruodžio 18 d. JT deklaraciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

Kambodža

| A. | kadangi 2014 m. sausio 3 d. per taikias tekstilės pramonės darbuotojų demonstracijas dėl didesnių atlyginimų (jos vėliau tapo smurtinėmis) saugumo pajėgos pradėjo šaudyti į demonstrantus tikrais šaudmenimis, penkis asmenis nužudė ir daugiau kaip 30 sužeidė; kadangi 2014 m. sausio 4 d. saugumo pajėgos jėga išvaikė žmones iš Laisvės parko, kuriame buvo susirinkę opozicijos aktyvistai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2014 m. sausio 3 d. per taikias tekstilės pramonės darbuotojų demonstracijas dėl didesnių atlyginimų (jos vėliau tapo smurtinėmis) saugumo pajėgos pradėjo šaudyti į demonstrantus tikrais šaudmenimis, penkis asmenis nužudė ir daugiau kaip 30 sužeidė; kadangi 2014 m. sausio 4 d. saugumo pajėgos jėga išvaikė žmones iš Laisvės parko, kuriame buvo susirinkę opozicijos aktyvistai;

| B. | kadangi pastarųjų įvykių metu 23 asmenys (įskaitant žmogaus teisių gynėjus) buvo sulaikyti ir, turimomis žiniomis, buvo mušami ir kankinami; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastarųjų įvykių metu 23 asmenys (įskaitant žmogaus teisių gynėjus) buvo sulaikyti ir, turimomis žiniomis, buvo mušami ir kankinami;

| C. | kadangi dėl įtampos, kuri išaugo įsikišus policijai, buvo uždrausta rengti demonstracijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl įtampos, kuri išaugo įsikišus policijai, buvo uždrausta rengti demonstracijas;

| D. | kadangi teisė laisvai rinktis į taikius susirinkimus įtvirtinta Kambodžos konstitucijoje, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnyje ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 21 straipsnyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisė laisvai rinktis į taikius susirinkimus įtvirtinta Kambodžos konstitucijoje, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnyje ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 21 straipsnyje;

| E. | kadangi Kambodžos nacionalinės išvadavimo partijos (angl. Cambodia National Rescue Party) (CNRP) lyderiai Sam Rainsy ir Kem Sokha 2014 m. sausio 14 d. buvo iškviesti į Pnompenio municipalinį teismą duoti parodymų; kadangi Sam Rainsy ir Kem Sokha gali būti nuteisti už pilietinių neramumų kėlimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kambodžos nacionalinės išvadavimo partijos (angl. Cambodia National Rescue Party) (CNRP) lyderiai Sam Rainsy ir Kem Sokha 2014 m. sausio 14 d. buvo iškviesti į Pnompenio municipalinį teismą duoti parodymų; kadangi Sam Rainsy ir Kem Sokha gali būti nuteisti už pilietinių neramumų kėlimą;

| F. | kadangi valdžios institucijos nesiėmė visų reikiamų priemonių, kad būtų pašalinta keletas pagrindinių rinkimų proceso trūkumų, pvz., padidintas rinkėjų sąrašų patikimumas, užtikrinta nešališka prieiga prie žiniasklaidos ir draudžiama naudoti valstybės lėšas, įskaitant atvejus, kai jos naudojamos valstybės tarnautojų ir kariškių rinkimų agitacijai; |
| --- | --- |

F.

kadangi valdžios institucijos nesiėmė visų reikiamų priemonių, kad būtų pašalinta keletas pagrindinių rinkimų proceso trūkumų, pvz., padidintas rinkėjų sąrašų patikimumas, užtikrinta nešališka prieiga prie žiniasklaidos ir draudžiama naudoti valstybės lėšas, įskaitant atvejus, kai jos naudojamos valstybės tarnautojų ir kariškių rinkimų agitacijai;

| G. | kadangi Karalius 2013 m. liepos 14 d. suteikė amnestiją Samui Rainsy, taip suteikdamas jam galimybę sugrįžti į Kambodžą; kadangi jo balsavimo teisė ir teisė dalyvauti rinkimuose vis dėlto nebuvo atkurtos; |
| --- | --- |

G.

kadangi Karalius 2013 m. liepos 14 d. suteikė amnestiją Samui Rainsy, taip suteikdamas jam galimybę sugrįžti į Kambodžą; kadangi jo balsavimo teisė ir teisė dalyvauti rinkimuose vis dėlto nebuvo atkurtos;

| H. | kadangi 2013 m. rugsėjo mėn. paskelbus rinkimų rezultatus CNRP sukvietė į trijų dienų taikias masines demonstracijas, protestuodama prieš oficialius rinkimų į Nacionalinę asamblėją rezultatus; kadangi atsakydama į šiuos taikius protestus vyriausybė pasiuntė dideles ginkluotos policijos ir žandarmerijos pajėgas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2013 m. rugsėjo mėn. paskelbus rinkimų rezultatus CNRP sukvietė į trijų dienų taikias masines demonstracijas, protestuodama prieš oficialius rinkimų į Nacionalinę asamblėją rezultatus; kadangi atsakydama į šiuos taikius protestus vyriausybė pasiuntė dideles ginkluotos policijos ir žandarmerijos pajėgas;

| I. | kadangi nuolat priekabiaujama prie žmogaus teisių gynėjų, pvz., jie savavališkai areštuojami arba teisiami pateikus suklastotus ar perdėtus kaltinimus dėl to, kad taikiai naudojosi žmogaus teisėmis; kadangi yra įsigalėjusi nebaudžiamumo už tokius veiksmus atmosfera; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuolat priekabiaujama prie žmogaus teisių gynėjų, pvz., jie savavališkai areštuojami arba teisiami pateikus suklastotus ar perdėtus kaltinimus dėl to, kad taikiai naudojosi žmogaus teisėmis; kadangi yra įsigalėjusi nebaudžiamumo už tokius veiksmus atmosfera;

| J. | kadangi Kambodžai tenka spręsti sudėtingus uždavinius, susijusius su žmogaus teisių padėtimi šalyje, visų pirma dėl to, kad vyriausybė, valdančioji partija ir privatūs veikėjai sistemingai vykdė žemių nusavinimą ir korupciją, o valdžia juos rėmė ir saugojo; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kambodžai tenka spręsti sudėtingus uždavinius, susijusius su žmogaus teisių padėtimi šalyje, visų pirma dėl to, kad vyriausybė, valdančioji partija ir privatūs veikėjai sistemingai vykdė žemių nusavinimą ir korupciją, o valdžia juos rėmė ir saugojo;

| K. | kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais atvyks oficialaus vizito į šalį 2014 m. sausio 12–17 d. |
| --- | --- |

K.

kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais atvyks oficialaus vizito į šalį 2014 m. sausio 12–17 d.

| L. | kadangi ES teikia didžiausią pagalbą Kambodžai; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES teikia didžiausią pagalbą Kambodžai;

| M. | kadangi įtariama, jog daug tarptautinių bendrovių, įskaitant Europos bendroves, vykdė žemės teisės pažeidimus, visų pirma cukraus sektoriuje; kadangi 2013 m. lapkričio mėn. bendrovė „Coca-Cola“ išreiškė visišką nepakantumą žmonių iškeldinimui iš jų žemės nesumokant kompensacijos; |
| --- | --- |

M.

kadangi įtariama, jog daug tarptautinių bendrovių, įskaitant Europos bendroves, vykdė žemės teisės pažeidimus, visų pirma cukraus sektoriuje; kadangi 2013 m. lapkričio mėn. bendrovė „Coca-Cola“ išreiškė visišką nepakantumą žmonių iškeldinimui iš jų žemės nesumokant kompensacijos;

Laosas

| N. | kadangi spėjama, jog Sombath Somphone, žmogaus teisių ir aplinkos normų aktyvistas ir pilietinės visuomenės lyderis, vienas iš 2012 m. spalio mėn., prieš 9-ąjį Azijos ir Europos susitikimą, Vientiane vykusio 9-ojo Azijos ir Europos tautų forumo pirmininkų, 2012 m. gruodžio 15 d. tapo prievartinio dingimo Vientiane auka; kadangi Sombatho Somphone'o šeimos nariai, nepaisant kreipimųsi į vietos valdžios institucijas ir paieškų aplinkinėse vietovėse, iki šiol nerado jo buvimo vietos; |
| --- | --- |

N.

kadangi spėjama, jog Sombath Somphone, žmogaus teisių ir aplinkos normų aktyvistas ir pilietinės visuomenės lyderis, vienas iš 2012 m. spalio mėn., prieš 9-ąjį Azijos ir Europos susitikimą, Vientiane vykusio 9-ojo Azijos ir Europos tautų forumo pirmininkų, 2012 m. gruodžio 15 d. tapo prievartinio dingimo Vientiane auka; kadangi Sombatho Somphone'o šeimos nariai, nepaisant kreipimųsi į vietos valdžios institucijas ir paieškų aplinkinėse vietovėse, iki šiol nerado jo buvimo vietos;

| O. | kadangi per delegacijos santykiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos šalių asociacijos (ANASE) vizitą į Laosą 2013 m. spalio 28 d. klausimas dėl Sombatho Somphone'o dingimo buvo pateiktas Laoso valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

O.

kadangi per delegacijos santykiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos šalių asociacijos (ANASE) vizitą į Laosą 2013 m. spalio 28 d. klausimas dėl Sombatho Somphone'o dingimo buvo pateiktas Laoso valdžios institucijoms;

| P. | kadangi praėjus metams po jo dingimo pagrindiniai su šiuo įvykiu susiję klausimai, įskaitant klausimą, ar buvo atliktas tyrimas, vis dar neišspęsti, o Laoso valdžios institucijos nesutinka priimti užsienio valstybių pagalbos tiriant šį dingimo atvejį; |
| --- | --- |

P.

kadangi praėjus metams po jo dingimo pagrindiniai su šiuo įvykiu susiję klausimai, įskaitant klausimą, ar buvo atliktas tyrimas, vis dar neišspęsti, o Laoso valdžios institucijos nesutinka priimti užsienio valstybių pagalbos tiriant šį dingimo atvejį;

| Q. | kadangi Laoso partneriai Europoje neišaiškintą Sombatho Somphone'o dingimą laiko labai didele problema ir mano, kad vyriausybės šiuo klausimu padaryti pranešimai nėra nei pakankami, nei įtikinami; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Laoso partneriai Europoje neišaiškintą Sombatho Somphone'o dingimą laiko labai didele problema ir mano, kad vyriausybės šiuo klausimu padaryti pranešimai nėra nei pakankami, nei įtikinami;

| R. | kadangi 2013 m. gruodžio 15 d. 62 NVO paragino pradėti naują S. Somphone'o dingimo tyrimą; kadangi 2013 m. gruodžio 16 d. JT darbo grupė prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais paragino Laoso vyriausybę padaryti viską, ką ji gali, kad būtų nustatyta Sombatho Somphone'o buvimo vieta, išsiaiškinta, koks jo likimas, o nusikaltimo vykdytojai patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2013 m. gruodžio 15 d. 62 NVO paragino pradėti naują S. Somphone'o dingimo tyrimą; kadangi 2013 m. gruodžio 16 d. JT darbo grupė prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais paragino Laoso vyriausybę padaryti viską, ką ji gali, kad būtų nustatyta Sombatho Somphone'o buvimo vieta, išsiaiškinta, koks jo likimas, o nusikaltimo vykdytojai patraukti atsakomybėn;

| S. | kadangi esama kitų prievartinio dingimo atvejų; kadangi iki šiol nežinoma kitų devynių asmenų (dviejų moterų, Kingkeo ir Somchit, ir septynių vyrų, Soubinho, Souane'o, Sinpasongo, Khamsone'o, Nou'o, Somkhito, ir Sourignos), kuriuos 2009 m. lapkričio mėn. įvairiose šalies vietose savavališkai sulaikė Laoso saugumo pajėgos, buvimo vieta; |
| --- | --- |

S.

kadangi esama kitų prievartinio dingimo atvejų; kadangi iki šiol nežinoma kitų devynių asmenų (dviejų moterų, Kingkeo ir Somchit, ir septynių vyrų, Soubinho, Souane'o, Sinpasongo, Khamsone'o, Nou'o, Somkhito, ir Sourignos), kuriuos 2009 m. lapkričio mėn. įvairiose šalies vietose savavališkai sulaikė Laoso saugumo pajėgos, buvimo vieta;

| T. | kadangi Laoso ekonomika per pastaruosius metus Pietryčių Azijoje augo sparčiausiai ir kadangi pilietinės visuomenės veikla yra itin svarbi siekiant užtikrinti, jog vykstant sparčiai Laoso plėtrai nesumažėtų dėmesys žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

T.

kadangi Laoso ekonomika per pastaruosius metus Pietryčių Azijoje augo sparčiausiai ir kadangi pilietinės visuomenės veikla yra itin svarbi siekiant užtikrinti, jog vykstant sparčiai Laoso plėtrai nesumažėtų dėmesys žmogaus teisėms;

Kambodža

| 1. | reiškia užuojautą aukų artimiesiems; smerkia neproporcingos ir perdėtos Kambodžos saugumo pajėgų jėgos naudojimą, dėl kurio žuvo penki žmonės ir daug buvo sužeista; |
| --- | --- |

1.

reiškia užuojautą aukų artimiesiems; smerkia neproporcingos ir perdėtos Kambodžos saugumo pajėgų jėgos naudojimą, dėl kurio žuvo penki žmonės ir daug buvo sužeista;

| 2. | ragina Kambodžos valdžios institucijas nenaudoti jėgos prieš protestuotojus ir primena, kad bet koks valdžios institucijų jėgos panaudojimas turi būti vykdomas remiantis teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

2.

ragina Kambodžos valdžios institucijas nenaudoti jėgos prieš protestuotojus ir primena, kad bet koks valdžios institucijų jėgos panaudojimas turi būti vykdomas remiantis teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principais;

| 3. | ragina Kambodžos valdžios institucijas nedelsiant paleisti 23 neteisėtai areštuotus asmenis; |
| --- | --- |

3.

ragina Kambodžos valdžios institucijas nedelsiant paleisti 23 neteisėtai areštuotus asmenis;

| 4. | ragina Kambodžos valdžios institucijas kruopščiai ištirti šiuos taikių protestuotojų nužudymus ir sužalojimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

4.

ragina Kambodžos valdžios institucijas kruopščiai ištirti šiuos taikių protestuotojų nužudymus ir sužalojimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn;

| 5. | yra susirūpinęs dėl teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėties Kambodžoje; smerkia bet kokius politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus, laisvės atėmimo bausmes ir nuosprendžius už politinę kritiką opozicijos politikams, žmogaus teisių gynėjams ir kovotojams už žemę Kambodžoje; pabrėžia, kad valdžios institucijos turi užtikrinti, jog asmenų ir žmogaus teisių gynimo organizacijų teisės būtų ginamos, taip pat kad būtų užtikrinta teisė taikiai kritikuoti vyriausybės politiką ir jai prieštarauti organizuojant viešo protesto susirinkimus ir streikus; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs dėl teisių gynėjų ir opozicijos aktyvistų padėties Kambodžoje; smerkia bet kokius politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus, laisvės atėmimo bausmes ir nuosprendžius už politinę kritiką opozicijos politikams, žmogaus teisių gynėjams ir kovotojams už žemę Kambodžoje; pabrėžia, kad valdžios institucijos turi užtikrinti, jog asmenų ir žmogaus teisių gynimo organizacijų teisės būtų ginamos, taip pat kad būtų užtikrinta teisė taikiai kritikuoti vyriausybės politiką ir jai prieštarauti organizuojant viešo protesto susirinkimus ir streikus;

| 6. | ragina Kambodžos vyriausybę stiprinti demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir nedelsiant atšaukti viešų susirinkimų draudimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Kambodžos vyriausybę stiprinti demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir nedelsiant atšaukti viešų susirinkimų draudimą;

| 7. | ragina Kambodžos vyriausybę pripažinti, kad politinė opozicija atliko teisėtą vaidmenį prisidėdama prie bendros Kambodžos ekonominės ir politinės plėtros; ragina Kambodžos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti šaukimus į teismą, išduotus CNRP lyderiams Samui Rainsy ir Kemui Sokhai bei Kambodžos nepriklausomų mokytojų asociacijos (CITA) profsąjungos ir Kambodžos profsąjungų konfederacijos (CCFU) lyderiui Rongui Chhunui; |
| --- | --- |

7.

ragina Kambodžos vyriausybę pripažinti, kad politinė opozicija atliko teisėtą vaidmenį prisidėdama prie bendros Kambodžos ekonominės ir politinės plėtros; ragina Kambodžos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti šaukimus į teismą, išduotus CNRP lyderiams Samui Rainsy ir Kemui Sokhai bei Kambodžos nepriklausomų mokytojų asociacijos (CITA) profsąjungos ir Kambodžos profsąjungų konfederacijos (CCFU) lyderiui Rongui Chhunui;

| 8. | susirūpinęs pažymi, kad tebevyksta ginčai dėl per rinkimų procesą pastebėtų pažeidimų; ragina politines partijas dirbti kartu, kad būtų nustatyti visi trūkumai, su kuriais buvo susidurta, ir susitarti dėl veiksmų, kuriuos įgyvendinus būtų pagerintas rinkimų procesas, visų pirma reformuoti rinkėjų sąrašą, prieigą prie žiniasklaidos ir proporcingo informavimo ir nacionalinį rinkimų komitetą; taip pat ragina vykdyti struktūrines reformas srityse, kurios skatina Kambodžos ilgalaikę plėtrą, visų pirma teismų reformą, Nacionalinės asamblėjos reformą, ir dėti pastangas siekiant užtikrinti gerą valdymą ir demokratiją; |
| --- | --- |

8.

susirūpinęs pažymi, kad tebevyksta ginčai dėl per rinkimų procesą pastebėtų pažeidimų; ragina politines partijas dirbti kartu, kad būtų nustatyti visi trūkumai, su kuriais buvo susidurta, ir susitarti dėl veiksmų, kuriuos įgyvendinus būtų pagerintas rinkimų procesas, visų pirma reformuoti rinkėjų sąrašą, prieigą prie žiniasklaidos ir proporcingo informavimo ir nacionalinį rinkimų komitetą; taip pat ragina vykdyti struktūrines reformas srityse, kurios skatina Kambodžos ilgalaikę plėtrą, visų pirma teismų reformą, Nacionalinės asamblėjos reformą, ir dėti pastangas siekiant užtikrinti gerą valdymą ir demokratiją;

| 9. | ragina Kambodžos vyriausybę sutikti, kad tarptautinei bendruomenei padedant būtų vykdomas nepriklausomas tyrimas dėl balsų klastojimo atvejų ir kitų pažeidimų, pastebėtų vykstant 2013 m. liepos mėn. rinkimams; |
| --- | --- |

9.

ragina Kambodžos vyriausybę sutikti, kad tarptautinei bendruomenei padedant būtų vykdomas nepriklausomas tyrimas dėl balsų klastojimo atvejų ir kitų pažeidimų, pastebėtų vykstant 2013 m. liepos mėn. rinkimams;

| 10. | ragina Kambodžos vyriausybę ir parlamentą priimti ir įgyvendinti teisės aktus, kurie užtikrintų, kad teisminė sistema galėtų veikti nepriklausomai nuo politinės kontrolės ir korupcijos; |
| --- | --- |

10.

ragina Kambodžos vyriausybę ir parlamentą priimti ir įgyvendinti teisės aktus, kurie užtikrintų, kad teisminė sistema galėtų veikti nepriklausomai nuo politinės kontrolės ir korupcijos;

| 11. | ragina Kambodžos vyriausybę įsteigti nacionalinę žmogaus teisių instituciją, visapusiškai bendradarbiauti su JT pagal JT specialiąsias procedūras paskirtais asmenimis, visų pirma leisti JT specialiajam pranešėjui teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais ir specialiajam pranešėjui teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais atvykti į šalį; |
| --- | --- |

11.

ragina Kambodžos vyriausybę įsteigti nacionalinę žmogaus teisių instituciją, visapusiškai bendradarbiauti su JT pagal JT specialiąsias procedūras paskirtais asmenimis, visų pirma leisti JT specialiajam pranešėjui teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais ir specialiajam pranešėjui teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais atvykti į šalį;

| 12. | ragina Kambodžos vyriausybę nebevykdyti jokių prievartinių iškeldinimų ir paskelbti iškeldinimų moratoriumą Kambodžoje bei jo laikytis, kol bus nustatyta skaidri ir atskaitinga teisinė sistema ir pradėta taikyti atitinkama politika, kurios užtikrintų, kad iškeldinimai būtų vykdomi tik laikantis tarptautinių standartų; ragina tarptautines bendroves nesiekti naudos iš šių prievartinių iškeldinimų ir sumokėti tinkamą kompensaciją; |
| --- | --- |

12.

ragina Kambodžos vyriausybę nebevykdyti jokių prievartinių iškeldinimų ir paskelbti iškeldinimų moratoriumą Kambodžoje bei jo laikytis, kol bus nustatyta skaidri ir atskaitinga teisinė sistema ir pradėta taikyti atitinkama politika, kurios užtikrintų, kad iškeldinimai būtų vykdomi tik laikantis tarptautinių standartų; ragina tarptautines bendroves nesiekti naudos iš šių prievartinių iškeldinimų ir sumokėti tinkamą kompensaciją;

| 13. | palankiai vertina JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais vizitą į šalį 2014 m. sausio 12–17 d. ir prašo Kambodžos vyriausybės laikytis rekomendacijų, kurias specialusis pranešėjas pateiks savo pranešimuose; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais vizitą į šalį 2014 m. sausio 12–17 d. ir prašo Kambodžos vyriausybės laikytis rekomendacijų, kurias specialusis pranešėjas pateiks savo pranešimuose;

| 14. | palankiai vertina iniciatyvas, pvz., neseniai pradėtą drabužių pramonės skaidrumo iniciatyvą, kuri suvokiama kaip bendrą vyriausybės, verslo sektoriaus ir pilietinės visuomenės požiūrį atspindinti iniciatyva ir gaminančiose, ir vartojančiose šalyse ir kuria siekiama priimti susitarimą dėl išsamių ir bendrai prižiūrimų darbo standartų; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina iniciatyvas, pvz., neseniai pradėtą drabužių pramonės skaidrumo iniciatyvą, kuri suvokiama kaip bendrą vyriausybės, verslo sektoriaus ir pilietinės visuomenės požiūrį atspindinti iniciatyva ir gaminančiose, ir vartojančiose šalyse ir kuria siekiama priimti susitarimą dėl išsamių ir bendrai prižiūrimų darbo standartų;

| 15. | ragina ES institucijas, valstybes nares ir tarptautines įmones aktyviai remti šią ir kitas panašias iniciatyvas ir laikytis etiškos ir socialiai atsakingos įmonių veiklos praktikos, be kita ko, užtikrinti teisingus darbo standartus ir mokėti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, pripažinti teisę burtis į profsąjungas ir dalyvauti derybose dėl kolektyvinių sutarčių, taip pat visiems darbuotojams užtikrinti saugias ir humaniškas darbo sąlygas; |
| --- | --- |

15.

ragina ES institucijas, valstybes nares ir tarptautines įmones aktyviai remti šią ir kitas panašias iniciatyvas ir laikytis etiškos ir socialiai atsakingos įmonių veiklos praktikos, be kita ko, užtikrinti teisingus darbo standartus ir mokėti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, pripažinti teisę burtis į profsąjungas ir dalyvauti derybose dėl kolektyvinių sutarčių, taip pat visiems darbuotojams užtikrinti saugias ir humaniškas darbo sąlygas;

| 16. | ragina Komisiją skubiai reaguoti į ES iniciatyvos Kambodžoje „Viskas, išskyrus ginklus“ neseniai atliktą poveikio žmogaus teisėms vertinimą ir apsvarstyti, ar reikėtų nustatyti prievolę, kad eksportuotojai iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, siekiantys pasinaudoti iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ privilegijomis, turėtų patvirtinti, jog jie neiškeldino gyventojų iš jų žemės, nesumokėję tinkamos kompensacijos; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją skubiai reaguoti į ES iniciatyvos Kambodžoje „Viskas, išskyrus ginklus“ neseniai atliktą poveikio žmogaus teisėms vertinimą ir apsvarstyti, ar reikėtų nustatyti prievolę, kad eksportuotojai iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, siekiantys pasinaudoti iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ privilegijomis, turėtų patvirtinti, jog jie neiškeldino gyventojų iš jų žemės, nesumokėję tinkamos kompensacijos;

| 17. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti padėtį Kambodžoje; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti padėtį Kambodžoje;

Laosas

| 18. | ragina Laoso vyriausybę suteikti aiškumo dėl tyrimo siekiant nustatyti Sombatho Somphone'o buvimo vietą, pateikti atsakymus į daugelį neatsakytų klausimų, susijusių su S. Somphone'o dingimu, ir prašyti užsienio ekspertizės ir teisėsaugos ekspertų pagalbos bei ją priimti; |
| --- | --- |

18.

ragina Laoso vyriausybę suteikti aiškumo dėl tyrimo siekiant nustatyti Sombatho Somphone'o buvimo vietą, pateikti atsakymus į daugelį neatsakytų klausimų, susijusių su S. Somphone'o dingimu, ir prašyti užsienio ekspertizės ir teisėsaugos ekspertų pagalbos bei ją priimti;

| 19. | mano, kad Laoso vyriausybės neveiklumas sukelia įtarimų, jog ji gali būti susijusi su šiuo dingimu; |
| --- | --- |

19.

mano, kad Laoso vyriausybės neveiklumas sukelia įtarimų, jog ji gali būti susijusi su šiuo dingimu;

| 20. | dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti Laoso vyriausybės atliekamą Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimą; |
| --- | --- |

20.

dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti Laoso vyriausybės atliekamą Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimą;

| 21. | ragina valstybes nares Laoso vyriausybei toliau kelti Sombatho Somphone'o klausimą; pabrėžia, kad prievartiniai dingimai vis dar yra viena iš pagrindinių priežasčių, trukdančių Laosui prisijungti prie JT žmogaus teisių tarybos; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares Laoso vyriausybei toliau kelti Sombatho Somphone'o klausimą; pabrėžia, kad prievartiniai dingimai vis dar yra viena iš pagrindinių priežasčių, trukdančių Laosui prisijungti prie JT žmogaus teisių tarybos;

| 22. | ragina Laoso vyriausybę nuodugniai, nešališkai ir veiksmingai ištirti visus prievartinio dingimo, kaip įtariama, atvejus ir nutraukti Laose tebesitęsiančius pilietinių ir politinių teisių pažeidimus (pvz., žodžio laisvės, teisės burtis į asociacijas ir laisvai rinktis į taikius susirinkimus), užtikrinti pagarbą žmogaus teisių gynėjų, aktyvistų, mažumų ir pilietinės visuomenės atstovų teisėms ir jas ginti, taip pat ginti teisę į religijos ir įsitikinimų laisvę; |
| --- | --- |

22.

ragina Laoso vyriausybę nuodugniai, nešališkai ir veiksmingai ištirti visus prievartinio dingimo, kaip įtariama, atvejus ir nutraukti Laose tebesitęsiančius pilietinių ir politinių teisių pažeidimus (pvz., žodžio laisvės, teisės burtis į asociacijas ir laisvai rinktis į taikius susirinkimus), užtikrinti pagarbą žmogaus teisių gynėjų, aktyvistų, mažumų ir pilietinės visuomenės atstovų teisėms ir jas ginti, taip pat ginti teisę į religijos ir įsitikinimų laisvę;

| 23. | ragina Laoso vyriausybę nedelsiant ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, kuri buvo pasirašyta 2008 m.; |
| --- | --- |

23.

ragina Laoso vyriausybę nedelsiant ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, kuri buvo pasirašyta 2008 m.;

| 24. | ragina Laoso valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų skatinamos reformos, garantuojančios pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, ir primena Laosui jo tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus pagal žmogaus teisų sutartis, kurias jis ratifikavo; |
| --- | --- |

24.

ragina Laoso valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų skatinamos reformos, garantuojančios pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, ir primena Laosui jo tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus pagal žmogaus teisų sutartis, kurias jis ratifikavo;

| 25. | reiškia susirūpinimą dėl priverstinio nusavinimo ir iškeldinimo nesumokant kompensacijos, taip pat dėl korupcijos Laose; |
| --- | --- |

25.

reiškia susirūpinimą dėl priverstinio nusavinimo ir iškeldinimo nesumokant kompensacijos, taip pat dėl korupcijos Laose;

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui, JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei, Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai ir Laoso vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui, JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei, Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai ir Laoso vyriausybei bei parlamentui.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/149

---

P7_TA(2014)0045

Neseniai įvykę rinkimai Bangladeše

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neseniai įvykusių rinkimų Bangladeše (2014/2516(RSP))

(2016/C 482/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (1), į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir sveikatos ir saugos standartų Bangladeše po to, kai pastaruoju metu įvyko gaisrai gamyklose ir sugriuvo pastatas (2), į 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl padėties Bangladeše (3) ir į 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl nukentėjusiųjų per neseniai įvykusius gaisrus tekstilės gamyklose, ypač Bangladeše (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (1), į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir sveikatos ir saugos standartų Bangladeše po to, kai pastaruoju metu įvyko gaisrai gamyklose ir sugriuvo pastatas (2), į 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl padėties Bangladeše (3) ir į 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl nukentėjusiųjų per neseniai įvykusius gaisrus tekstilės gamyklose, ypač Bangladeše (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 9 d. Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl Parlamento rinkimų Bangladeše ir į 2013 m. lapkričio 30 d. Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimą dėl pasirengimo visuotiniams rinkimams Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 9 d. Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl Parlamento rinkimų Bangladeše ir į 2013 m. lapkričio 30 d. Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimą dėl pasirengimo visuotiniams rinkimams Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 20 d. pareiškimą dėl ES rinkimų stebėjimo misijos Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 20 d. pareiškimą dėl ES rinkimų stebėjimo misijos Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 1 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Navi Pillay pranešimą spaudai „Politinis Bangladešo balansavimas ties pavojinga riba“ (angl. „Political brinkmanship driving Bangladesh to the edge“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 1 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Navi Pillay pranešimą spaudai „Politinis Bangladešo balansavimas ties pavojinga riba“ (angl. „Political brinkmanship driving Bangladesh to the edge“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2014 m. sausio 5 d. Bangladeše įvyko visuotiniai parlamento rinkimai remiant laikinajai vyriausybei, kuriai vadovauja buvusi ministrė pirmininkė Sheikh Hasina, kuri panaikino tradicinę Bangladešo neutralios vyriausybės sistemą, 2011 m. priėmus 15-tąją Konstitucijos pataisą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2014 m. sausio 5 d. Bangladeše įvyko visuotiniai parlamento rinkimai remiant laikinajai vyriausybei, kuriai vadovauja buvusi ministrė pirmininkė Sheikh Hasina, kuri panaikino tradicinę Bangladešo neutralios vyriausybės sistemą, 2011 m. priėmus 15-tąją Konstitucijos pataisą;

| B. | kadangi pranešama, kad 2013 m. buvo labiausiai smurtu pažymėti metai per visą Bangladešo istoriją jam atgavus nepriklausomybę, kad ypač per pasirengimo rinkimams ir rinkimų etapus daugiausia vadovaujant opozicijai plačiai paplito smurtas, blokados, streikai ir rinkėjų bauginimas, ir kad nuo 2013 m. pradžios 300 žmonių buvo nužudyta, įskaitant bent 18 rinkimų dieną, ir dėl to paralyžiuota trapi Bangladešo ekonomika; |
| --- | --- |

B.

kadangi pranešama, kad 2013 m. buvo labiausiai smurtu pažymėti metai per visą Bangladešo istoriją jam atgavus nepriklausomybę, kad ypač per pasirengimo rinkimams ir rinkimų etapus daugiausia vadovaujant opozicijai plačiai paplito smurtas, blokados, streikai ir rinkėjų bauginimas, ir kad nuo 2013 m. pradžios 300 žmonių buvo nužudyta, įskaitant bent 18 rinkimų dieną, ir dėl to paralyžiuota trapi Bangladešo ekonomika;

| C. | kadangi opozicinis aljansas, kuriam vadovauja Bangladešo nacionalistinė partija (BNP), boikotavo rinkimus, reikalavo suformuoti nuo partijų nepriklausomą laikinąją vyriausybę, ir dėl to didžiąja dalimi nedalyvaujant opozicijai laimėjo valdančioji „Liaudies lyga“ (angl. Awami League), daugiau nei pusėje rinkimų apygardų konkurencijos apskritai nebuvo, o rinkėjai dalyvavo labai pasyviai; kadangi pranešta, kad Rinkimų komisija dėl smurto turėjo nutraukti balsavimą daugiau nei 300 balsavimo punktų; |
| --- | --- |

C.

kadangi opozicinis aljansas, kuriam vadovauja Bangladešo nacionalistinė partija (BNP), boikotavo rinkimus, reikalavo suformuoti nuo partijų nepriklausomą laikinąją vyriausybę, ir dėl to didžiąja dalimi nedalyvaujant opozicijai laimėjo valdančioji „Liaudies lyga“ (angl. Awami League), daugiau nei pusėje rinkimų apygardų konkurencijos apskritai nebuvo, o rinkėjai dalyvavo labai pasyviai; kadangi pranešta, kad Rinkimų komisija dėl smurto turėjo nutraukti balsavimą daugiau nei 300 balsavimo punktų;

| D. | kadangi dvi pagrindinės Bangladešo partijos turi ilgalaikę bekompromisės konfrontacijos ir nepasitikėjimo tradiciją, kuri gali pakenkti įspūdingai socialinei ir ekonominei pažangai, kurios per pastarąjį dešimtmetį pasiekė Bangladešas; |
| --- | --- |

D.

kadangi dvi pagrindinės Bangladešo partijos turi ilgalaikę bekompromisės konfrontacijos ir nepasitikėjimo tradiciją, kuri gali pakenkti įspūdingai socialinei ir ekonominei pažangai, kurios per pastarąjį dešimtmetį pasiekė Bangladešas;

| E. | kadangi Óscaro Fernández-Taranco vadovaujama JT misija, kuriai buvo pavesta išsiderėti kompromisą, nepasiekusi rezultato 2013 m. spalio 5 d. nutraukė savo penkių dienų vizitą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Óscaro Fernández-Taranco vadovaujama JT misija, kuriai buvo pavesta išsiderėti kompromisą, nepasiekusi rezultato 2013 m. spalio 5 d. nutraukė savo penkių dienų vizitą;

| F. | kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moonas pasakė, kad apgailestauja dėl to, kad partijos nepasiekė susitarimo iki rinkimų, ir ragino visas šalis užtikrinti taikią aplinką, kurioje žmonės galėtų pasinaudoti savo susirinkimų ir saviraiškos teisėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moonas pasakė, kad apgailestauja dėl to, kad partijos nepasiekė susitarimo iki rinkimų, ir ragino visas šalis užtikrinti taikią aplinką, kurioje žmonės galėtų pasinaudoti savo susirinkimų ir saviraiškos teisėmis;

| G. | kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; tačiau, kadangi ji nesiuntė rinkimų stebėjimo misijos į šalį, nes nesant opozicijos kandidatų nebuvo įvykdytos atstovaujamųjų rinkimų sąlygos; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; tačiau, kadangi ji nesiuntė rinkimų stebėjimo misijos į šalį, nes nesant opozicijos kandidatų nebuvo įvykdytos atstovaujamųjų rinkimų sąlygos;

| H. | kadangi Bangladešo rinkimų komisija paskelbė, kad rinkimai buvo laisvi, sąžiningi ir patikimi, ir kadangi prisiekė nauja vyriausybė, kuriai vadovauja vėl išrinkta ministrė pirmininkė Sheikh Hasina; kadangi įvykę rinkimai pasižymėjo labai pasyviu rinkėjų dalyvavimu (vyriausybės duomenimis dalyvavo 40 proc. rinkėjų, Dakoje dirbančių diplomatų nuomone – 20 proc., o opozicijos atstovų teigimu – dar mažiau); |
| --- | --- |

H.

kadangi Bangladešo rinkimų komisija paskelbė, kad rinkimai buvo laisvi, sąžiningi ir patikimi, ir kadangi prisiekė nauja vyriausybė, kuriai vadovauja vėl išrinkta ministrė pirmininkė Sheikh Hasina; kadangi įvykę rinkimai pasižymėjo labai pasyviu rinkėjų dalyvavimu (vyriausybės duomenimis dalyvavo 40 proc. rinkėjų, Dakoje dirbančių diplomatų nuomone – 20 proc., o opozicijos atstovų teigimu – dar mažiau);

| I. | kadangi opozicijos lyderės Khaledos Zia veiksmai buvo ribojami, kiti svarbūs BNP nariai neseniai buvo sulaikyti ir pranešama, kad daugelis BNP rėmėjų, bijodami atsakomųjų veiksmų, išėjo į pogrindį; |
| --- | --- |

I.

kadangi opozicijos lyderės Khaledos Zia veiksmai buvo ribojami, kiti svarbūs BNP nariai neseniai buvo sulaikyti ir pranešama, kad daugelis BNP rėmėjų, bijodami atsakomųjų veiksmų, išėjo į pogrindį;

| J. | kadangi opozicinė BNP toliau bendradarbiauja su partija „Jamaat-e-Islami“ ir su atskilusia grupuote „Hafezat-e-Islam“, kurios laikomos pagrindinėmis smurto kurstytojomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi opozicinė BNP toliau bendradarbiauja su partija „Jamaat-e-Islami“ ir su atskilusia grupuote „Hafezat-e-Islam“, kurios laikomos pagrindinėmis smurto kurstytojomis;

| K. | kadangi 2013 m. gruodžio 12 d. pagrindinis partijos „Jamaat-e-Islami“ vadovas Abdulas Quaderas Molla tapo pirmu asmeniu, kuriam buvo įvykdyta mirties bausmė už Bangladešo nepriklausomybės karo metu padarytus karo nusikaltimus, ir kadangi šalies Tarptautinio baudžiamojo tribunolo procesai, kurių metu šeši iš septynių žmonių už karo nusikaltimus buvo nuteisti mirties bausme, buvo labai ginčytinas klausimas per rinkimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2013 m. gruodžio 12 d. pagrindinis partijos „Jamaat-e-Islami“ vadovas Abdulas Quaderas Molla tapo pirmu asmeniu, kuriam buvo įvykdyta mirties bausmė už Bangladešo nepriklausomybės karo metu padarytus karo nusikaltimus, ir kadangi šalies Tarptautinio baudžiamojo tribunolo procesai, kurių metu šeši iš septynių žmonių už karo nusikaltimus buvo nuteisti mirties bausme, buvo labai ginčytinas klausimas per rinkimus;

| L. | kadangi per rinkimus ir po rinkimų tūkstančiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms priklausančių piliečių, ypač hinduistų, buvo labai puolami, išvaromi iš savo namų, kaip pranešama, daugiausia partijos „Jammat e-Islami“ kovotojų, dėl priežasčių, iš dalies susijusių su Tarptautinio baudžiamojo tribunolo procesais, kadangi daugelis persekiojimo liudytojų yra hinduistai; |
| --- | --- |

L.

kadangi per rinkimus ir po rinkimų tūkstančiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms priklausančių piliečių, ypač hinduistų, buvo labai puolami, išvaromi iš savo namų, kaip pranešama, daugiausia partijos „Jammat e-Islami“ kovotojų, dėl priežasčių, iš dalies susijusių su Tarptautinio baudžiamojo tribunolo procesais, kadangi daugelis persekiojimo liudytojų yra hinduistai;

| M. | kadangi bent vienas iš Tarptautinio baudžiamojo tribunolo liudytojų, Mustafa Howladeris, buvo nužudytas savo namuose 2013 m. gruodžio 10 d.; |
| --- | --- |

M.

kadangi bent vienas iš Tarptautinio baudžiamojo tribunolo liudytojų, Mustafa Howladeris, buvo nužudytas savo namuose 2013 m. gruodžio 10 d.;

| 1. | griežtai smerkia žudynes ir plačiai paplitusį smurtą, kuris prasiveržė visoje šalyje rengiantis 2014 m. sausio mėnesį įvykusiems rinkimams ir per rinkimus, ypač išpuolius prieš religines ir kultūrines mažumas ir kitas pažeidžiamas gyventojų grupes; yra rimtai susirūpinęs tuo, kad streikai, blokados ir dviejų politinių stovyklų konfrontacija paralyžiuoja kasdienį gyvenimą Bangladeše; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia žudynes ir plačiai paplitusį smurtą, kuris prasiveržė visoje šalyje rengiantis 2014 m. sausio mėnesį įvykusiems rinkimams ir per rinkimus, ypač išpuolius prieš religines ir kultūrines mažumas ir kitas pažeidžiamas gyventojų grupes; yra rimtai susirūpinęs tuo, kad streikai, blokados ir dviejų politinių stovyklų konfrontacija paralyžiuoja kasdienį gyvenimą Bangladeše;

| 2. | ragina Bangladešo vyriausybę nedelsiant nutraukti visus represinius metodus, kuriuos naudoja saugumo pajėgos, įskaitant beatodairišką apšaudymą tikrais šaudmenimis ir kankinimus kalinimo vietose, ir paleisti opozicijos politikus, kurie buvo savavališkai suimti; ragina skubiai atlikti nepriklausomus ir skaidrius naujausių iki rinkimų ir po jų įvykusių žiaurių žudynių tyrimus, ir atsakingus asmenis, įskaitant saugumo pareigūnus, patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

ragina Bangladešo vyriausybę nedelsiant nutraukti visus represinius metodus, kuriuos naudoja saugumo pajėgos, įskaitant beatodairišką apšaudymą tikrais šaudmenimis ir kankinimus kalinimo vietose, ir paleisti opozicijos politikus, kurie buvo savavališkai suimti; ragina skubiai atlikti nepriklausomus ir skaidrius naujausių iki rinkimų ir po jų įvykusių žiaurių žudynių tyrimus, ir atsakingus asmenis, įskaitant saugumo pareigūnus, patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 3. | pabrėžia Bangladešo kaip tolerantiškos visuomenės pasaulietinėje valstybėje reputaciją ir ragina Bangladešo valdžios institucijas sustiprinti etninių ir religinių mažumų, kurioms gresia pavojus, apsaugą ir užtikrinti veiksmingą visų smurto tarp bendruomenių iniciatorių persekiojimą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia Bangladešo kaip tolerantiškos visuomenės pasaulietinėje valstybėje reputaciją ir ragina Bangladešo valdžios institucijas sustiprinti etninių ir religinių mažumų, kurioms gresia pavojus, apsaugą ir užtikrinti veiksmingą visų smurto tarp bendruomenių iniciatorių persekiojimą;

| 4. | nuoširdžiai apgailestauja dėl to, kad Bangladešo parlamentas ir politinės partijos nesugebėjo susitarti dėl įtraukiojo rinkimų mechanizmo, ir ragina vyriausybę ir opoziciją visų pirma paisyti Bangladešo interesų ir skubiai rasti kompromisą, suteiksiantį Bangladešo gyventojams galimybę išreikšti savo demokratinį pasirinkimą atstovaujamuoju būdu; mano, kad reikėtų apsvarstyti visas galimybes, įskaitant galimybę surengti išankstinius rinkimus, jei visos teisėtos politinės partijos nori dalyvauti ir siūlyti rinkėjams pasirinkimą; |
| --- | --- |

4.

nuoširdžiai apgailestauja dėl to, kad Bangladešo parlamentas ir politinės partijos nesugebėjo susitarti dėl įtraukiojo rinkimų mechanizmo, ir ragina vyriausybę ir opoziciją visų pirma paisyti Bangladešo interesų ir skubiai rasti kompromisą, suteiksiantį Bangladešo gyventojams galimybę išreikšti savo demokratinį pasirinkimą atstovaujamuoju būdu; mano, kad reikėtų apsvarstyti visas galimybes, įskaitant galimybę surengti išankstinius rinkimus, jei visos teisėtos politinės partijos nori dalyvauti ir siūlyti rinkėjams pasirinkimą;

| 5. | ragina ES pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant padėti tokiam procesui, jei to būtų prašoma, ir visapusiškai panaudoti savo išteklius, visų pirma Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir stabilumo priemonę; ragina savo Paramos demokratijai direktoratą nustatyti, kad Bangladešas būtų Parlamentinės demokratijos skatinimo biuro veiklos prioritetas; |
| --- | --- |

5.

ragina ES pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant padėti tokiam procesui, jei to būtų prašoma, ir visapusiškai panaudoti savo išteklius, visų pirma Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir stabilumo priemonę; ragina savo Paramos demokratijai direktoratą nustatyti, kad Bangladešas būtų Parlamentinės demokratijos skatinimo biuro veiklos prioritetas;

| 6. | mano, kad Bangladešo ateities tikslais demokratinę reputaciją turinčios partijos turėtų vystyti tarpusavio pagarbos kultūrą; ragina BNP aiškiai atsiriboti nuo partijos „Jamaat-e-Islami“ ir grupuotės „Hafezat-e-Islam“; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Bangladešo ateities tikslais demokratinę reputaciją turinčios partijos turėtų vystyti tarpusavio pagarbos kultūrą; ragina BNP aiškiai atsiriboti nuo partijos „Jamaat-e-Islami“ ir grupuotės „Hafezat-e-Islam“;

| 7. | pabrėžia, kad partijos, rengiančios teroristinius išpuolius, turėtų būti uždraustos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad partijos, rengiančios teroristinius išpuolius, turėtų būti uždraustos;

| 8. | pripažįsta, kad, nepaisant jo svarbių trūkumų, Tarptautinis baudžiamasis tribunolas, Bangladešo nepriklausomybės karo aukoms ir nukentėjusiesiems suteikdamas galimybę pareikalauti žalos atlyginimo ir jį gauti, atliko svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad, nepaisant jo svarbių trūkumų, Tarptautinis baudžiamasis tribunolas, Bangladešo nepriklausomybės karo aukoms ir nukentėjusiesiems suteikdamas galimybę pareikalauti žalos atlyginimo ir jį gauti, atliko svarbų vaidmenį;

| 9. | tačiau pareiškia esąs susirūpinęs tuo, kad be šešių Tarptautinio baudžiamojo tribunolo nuteistų asmenų vis daugiau žmonių Bangladeše skiriama mirties bausmė, ypač tuo, kad dėl kruvino 2009 m. sukilimo mirties bausme buvo nuteisti 152 karininkai ir tuo, kad neseniai buvo įvykdyta mirties bausmė Abdulai Quaderui Mollai; ragina vyriausybę ir parlamentą panaikinti mirties bausmę ir pakeisti visus mirties nuosprendžius; taip pat ragina valdžios institucijas skubiai įsteigti veiksmingą mechanizmą siekiant užtikrinti liudytojų apsaugą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo nagrinėjamose bylose; |
| --- | --- |

9.

tačiau pareiškia esąs susirūpinęs tuo, kad be šešių Tarptautinio baudžiamojo tribunolo nuteistų asmenų vis daugiau žmonių Bangladeše skiriama mirties bausmė, ypač tuo, kad dėl kruvino 2009 m. sukilimo mirties bausme buvo nuteisti 152 karininkai ir tuo, kad neseniai buvo įvykdyta mirties bausmė Abdulai Quaderui Mollai; ragina vyriausybę ir parlamentą panaikinti mirties bausmę ir pakeisti visus mirties nuosprendžius; taip pat ragina valdžios institucijas skubiai įsteigti veiksmingą mechanizmą siekiant užtikrinti liudytojų apsaugą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo nagrinėjamose bylose;

| 10. | taip pat ragina vyriausybę peržiūrėti Informacinių ir ryšių technologijų įstatymą ir Antiteroristinį įstatymą, kuriuos paskutinė vyriausybė sugriežtino, ir kurių pagrindu piliečiai gali būti savavališkai patraukiami baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

10.

taip pat ragina vyriausybę peržiūrėti Informacinių ir ryšių technologijų įstatymą ir Antiteroristinį įstatymą, kuriuos paskutinė vyriausybė sugriežtino, ir kurių pagrindu piliečiai gali būti savavališkai patraukiami baudžiamojon atsakomybėn;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui, JT žmogaus teisių tarybai bei Bangladešo vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui, JT žmogaus teisių tarybai bei Bangladešo vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0516.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0230.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0100.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0027.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/152

---

P7_TA(2014)0046

Pastarojo meto priemonės, kuriomis siekiama buvimą LGBTI laikyti nusikaltimu

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarojo meto priemonių, kuriomis siekiama buvimą lesbiete, gėjumi, biseksualiu, translyčiu ir interseksualiu (LGBTI) asmeniu laikyti nusikaltimu (2014/2517(RSP))

(2016/C 482/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Indijos konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Indijos konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių antrą persvarstytą partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) ir į jame, ypač jo 8 straipsnio 4 dalyje ir 9 straipsnyje, numatytas žmogaus teisių nuostatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių antrą persvarstytą partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) ir į jame, ypač jo 8 straipsnio 4 dalyje ir 9 straipsnyje, numatytas žmogaus teisių nuostatas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnį bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 straipsnį, pagal kuriuos ES ir valstybės narės įpareigojamos gerbti ir stiprinti visuotines žmogaus teises ir ginti asmenis jiems bendraujant su išoriniu pasauliu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnį bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 straipsnį, pagal kuriuos ES ir valstybės narės įpareigojamos gerbti ir stiprinti visuotines žmogaus teises ir ginti asmenis jiems bendraujant su išoriniu pasauliu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis skatinimo ir gynimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis skatinimo ir gynimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2013 m. gruodžio 20 d. pareiškimą dėl prieš homoseksualumą nukreipto įstatymo priėmimą Ugandoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2013 m. gruodžio 20 d. pareiškimą dėl prieš homoseksualumą nukreipto įstatymo priėmimą Ugandoje,

| — | atsižvelgdamas į Catherine Ashton 2014 m. sausio 15 d. pareiškimą, kuriame ji išreiškė susirūpinimą dėl Nigerijoje pasirašyto tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Catherine Ashton 2014 m. sausio 15 d. pareiškimą, kuriame ji išreiškė susirūpinimą dėl Nigerijoje pasirašyto tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl prievartos prieš moteris lesbietes ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių Afrikoje (1), savo 2013 m. birželio 13 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, sudarymo projekto (2), ir savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2012 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl prievartos prieš moteris lesbietes ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių Afrikoje (1), savo 2013 m. birželio 13 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, sudarymo projekto (2), ir savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2012 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „Uganda. Prieš homoseksualius asmenis nukreipto teisės akto projektas“ (4), 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Uganda. Vadinamasis D. Bahati teisės aktas ir lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transeksualių asmenų diskriminacija“ (5) ir 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Uganda. Davido Kato nužudymas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „Uganda. Prieš homoseksualius asmenis nukreipto teisės akto projektas“ (4), 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Uganda. Vadinamasis D. Bahati teisės aktas ir lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transeksualių asmenų diskriminacija“ (5) ir 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Uganda. Davido Kato nužudymas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes 2012 m. kovo 15 d. (7) ir 2013 m. liepos 4 d. (8) rezoliucijas dėl padėties Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes 2012 m. kovo 15 d. (7) ir 2013 m. liepos 4 d. (8) rezoliucijas dėl padėties Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi visi žmonės gimsta laisvi ir lygūs savo orumu ir teisėmis; kadangi visos valstybės turi pareigą užkirsti kelią smurtui, neapykantos kurstymui ir stigmatizavimui dėl asmens savybių, įskaitant seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę ir lyties raišką; |
| --- | --- |

A.

kadangi visi žmonės gimsta laisvi ir lygūs savo orumu ir teisėmis; kadangi visos valstybės turi pareigą užkirsti kelią smurtui, neapykantos kurstymui ir stigmatizavimui dėl asmens savybių, įskaitant seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę ir lyties raišką;

| B. | kadangi 78 šalys abipusiu sutarimu vykdomus tos pačios lyties asmenų veiksmus ir toliau laiko nusikaltimu ir 7 iš jų (Iranas, Mauritanija, kai kurios Nigerijos dalys, Saudo Arabija, kai kurios Somalio dalys, Sudanas ir Jemenas) už tokius „nusikaltimus“ numato mirties bausmę; kadangi šie teisiniai apribojimai jau pasenę atsižvelgiant į bendrą lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių aspekto integravimą per pastaruosius dešimtmečius ir kadangi teigiami pokyčiai daugelyje šalių turėtų būti visuotinio LGBTI asmenų klausimų sprendimo pagerėjimo pavyzdys; |
| --- | --- |

B.

kadangi 78 šalys abipusiu sutarimu vykdomus tos pačios lyties asmenų veiksmus ir toliau laiko nusikaltimu ir 7 iš jų (Iranas, Mauritanija, kai kurios Nigerijos dalys, Saudo Arabija, kai kurios Somalio dalys, Sudanas ir Jemenas) už tokius „nusikaltimus“ numato mirties bausmę; kadangi šie teisiniai apribojimai jau pasenę atsižvelgiant į bendrą lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių aspekto integravimą per pastaruosius dešimtmečius ir kadangi teigiami pokyčiai daugelyje šalių turėtų būti visuotinio LGBTI asmenų klausimų sprendimo pagerėjimo pavyzdys;

| C. | kadangi už abipusiu sutarimu vykdomus tos pačios lyties asmenų veiksmus jau buvo baudžiama 14 metų laisvės atėmimu Ugandoje ir 7 metų laisvės atėmimu Nigerijoje (arba mirties bausme 12 valstijų pagal šariato teisę) ir tokie veiksmai laikomi nusikaltimu Indijoje pagal Delio aukštojo teismo sprendimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi už abipusiu sutarimu vykdomus tos pačios lyties asmenų veiksmus jau buvo baudžiama 14 metų laisvės atėmimu Ugandoje ir 7 metų laisvės atėmimu Nigerijoje (arba mirties bausme 12 valstijų pagal šariato teisę) ir tokie veiksmai laikomi nusikaltimu Indijoje pagal Delio aukštojo teismo sprendimą;

| D. | kadangi 2013 m. gruodžio 20 d. Ugandos parlamentas priėmė prieš homoseksualumą nukreiptą įstatymą, pagal kurį baudžiama už paramą LGBTI asmenų teisėms iki 7 metų laisvės atėmimo bausme, už nepranešimą apie LGBTI asmenis – iki 3 metų laisvės atėmimo bausme ir pakartotinai nusikalstančius asmenis ar ŽIV nešiojančius nusikaltusius asmenis – kalinimu iki gyvos galvos, ir kadangi pagal Ugandos baudžiamojo kodekso 145 skyrių tos pačios lyties asmenų abipusiu sutarimu vykdomi veiksmai laikomi nusikaltimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013 m. gruodžio 20 d. Ugandos parlamentas priėmė prieš homoseksualumą nukreiptą įstatymą, pagal kurį baudžiama už paramą LGBTI asmenų teisėms iki 7 metų laisvės atėmimo bausme, už nepranešimą apie LGBTI asmenis – iki 3 metų laisvės atėmimo bausme ir pakartotinai nusikalstančius asmenis ar ŽIV nešiojančius nusikaltusius asmenis – kalinimu iki gyvos galvos, ir kadangi pagal Ugandos baudžiamojo kodekso 145 skyrių tos pačios lyties asmenų abipusiu sutarimu vykdomi veiksmai laikomi nusikaltimu;

| E. | kadangi 2013 m. gruodžio 17 d. Nigerijos Senatas priėmė tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymą, pagal kurį asmuo, palaikantis santykius su tos pačios lyties asmeniu, baudžiamas iki 14 metų laisvės atėmimo bausme, o asmenys, pastebėję, kad tos pačios lyties asmenys palaiko santykius, ar asmenys, kurie vadovauja LGBTI barams, organizacijoms ar susitikimams,– iki 10 metų laisvės atėmimo bausme; kadangi 2014 m. sausio mėn. prezidentas Goodluck Jonathan pasirašė įstatymą, kad jis įsigaliotų; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2013 m. gruodžio 17 d. Nigerijos Senatas priėmė tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymą, pagal kurį asmuo, palaikantis santykius su tos pačios lyties asmeniu, baudžiamas iki 14 metų laisvės atėmimo bausme, o asmenys, pastebėję, kad tos pačios lyties asmenys palaiko santykius, ar asmenys, kurie vadovauja LGBTI barams, organizacijoms ar susitikimams,– iki 10 metų laisvės atėmimo bausme; kadangi 2014 m. sausio mėn. prezidentas Goodluck Jonathan pasirašė įstatymą, kad jis įsigaliotų;

| F. | kadangi 2013 m. gruodžio 11 d. Indijos aukščiausiasis teismas panaikino 2009 m. Delio aukštojo teismo sprendimą, kad Indijos baudžiamojo kodekso 377 skyrius, kolonijinio laikotarpio įstatymas, pagal kurį draudžiamas homoseksualumas, pažeidžia Indijos konstitucijoje įtvirtintą lygybės principą, ir taip vėl kriminalizavo homoseksualumą nustatant kalėjimo iki gyvos galvos bausmę; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2013 m. gruodžio 11 d. Indijos aukščiausiasis teismas panaikino 2009 m. Delio aukštojo teismo sprendimą, kad Indijos baudžiamojo kodekso 377 skyrius, kolonijinio laikotarpio įstatymas, pagal kurį draudžiamas homoseksualumas, pažeidžia Indijos konstitucijoje įtvirtintą lygybės principą, ir taip vėl kriminalizavo homoseksualumą nustatant kalėjimo iki gyvos galvos bausmę;

| G. | kadangi 2013 m. birželio mėn. Rusijos Valstybės Dūma priėmė įstatymą, kuriuo uždraudė vadinamąją homoseksualinę propagandą ir kuris labai apriboja LGBTI asmenų organizacijų saviraiškos ir susirinkimų laisvę, ir kadangi prezidentas Vladimiras Putinas tą įstatymą pasirašė; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2013 m. birželio mėn. Rusijos Valstybės Dūma priėmė įstatymą, kuriuo uždraudė vadinamąją homoseksualinę propagandą ir kuris labai apriboja LGBTI asmenų organizacijų saviraiškos ir susirinkimų laisvę, ir kadangi prezidentas Vladimiras Putinas tą įstatymą pasirašė;

| H. | kadangi šių šalių žiniasklaida, visuomenė ir politiniai bei religiniai vadovai vis labiau siekia įbauginti LGBTI asmenis, apriboti jų teises ir įteisinti prieš juos nukreiptą smurtą; |
| --- | --- |

H.

kadangi šių šalių žiniasklaida, visuomenė ir politiniai bei religiniai vadovai vis labiau siekia įbauginti LGBTI asmenis, apriboti jų teises ir įteisinti prieš juos nukreiptą smurtą;

| I. | kadangi daugelis valstybių ir vyriausybių vadovų, Jungtinių Tautų vadovų, vyriausybių ir parlamentų atstovų, ES (įskaitant Tarybą, Parlamentą, Komisiją ir vyriausioji įgaliotinė) ir daugelis pasaulio veikėjų griežtai pasmerkė įstatymus, kuriais buvimas LGBTI asmeniu laikomas nusikaltimu; |
| --- | --- |

I.

kadangi daugelis valstybių ir vyriausybių vadovų, Jungtinių Tautų vadovų, vyriausybių ir parlamentų atstovų, ES (įskaitant Tarybą, Parlamentą, Komisiją ir vyriausioji įgaliotinė) ir daugelis pasaulio veikėjų griežtai pasmerkė įstatymus, kuriais buvimas LGBTI asmeniu laikomas nusikaltimu;

| 1. | griežtai smerkia šią rimtą grėsmę visuotinėms teisėms į gyvenimą, laisvę nuo kankinimų, žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio, į privatumą ir saviraiškos ir susirinkimų laisvę, taip pat visų formų diskriminaciją prieš LGBTI asmenis ir visus asmenis, kurie gina jų žmogaus teises, bei jiems taikomus teisinius apribojimus; pabrėžia, kad LGBTI lygybė yra nepaneigiama pagrindinių žmogaus teisių dalis; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia šią rimtą grėsmę visuotinėms teisėms į gyvenimą, laisvę nuo kankinimų, žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio, į privatumą ir saviraiškos ir susirinkimų laisvę, taip pat visų formų diskriminaciją prieš LGBTI asmenis ir visus asmenis, kurie gina jų žmogaus teises, bei jiems taikomus teisinius apribojimus; pabrėžia, kad LGBTI lygybė yra nepaneigiama pagrindinių žmogaus teisių dalis;

| 2. | tvirtai smerkia priimamus vis labiau represyvinius įstatymus prieš LGBTI asmenis; pakartoja, kad seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė – tai klausimai, patenkantys į asmenų teisės į privatumą, kurią užtikrina tarptautinė teisė ir nacionalinės konstitucijos, taikymo sritį; ragina minėtas 78 šalis panaikinti tos pačios lyties suaugusių asmenų abipusiu sutarimu vykdomų veiksmų laikymą nusikaltimu; |
| --- | --- |

2.

tvirtai smerkia priimamus vis labiau represyvinius įstatymus prieš LGBTI asmenis; pakartoja, kad seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė – tai klausimai, patenkantys į asmenų teisės į privatumą, kurią užtikrina tarptautinė teisė ir nacionalinės konstitucijos, taikymo sritį; ragina minėtas 78 šalis panaikinti tos pačios lyties suaugusių asmenų abipusiu sutarimu vykdomų veiksmų laikymą nusikaltimu;

| 3. | ragina Ugandos prezidentą nepasirašyti prieš homoseksualumą nukreipto įstatymo ir panaikinti Ugandos baudžiamojo kodekso 145 skyrių; primena Ugandos vyriausybei jos įsipareigojimus, prisiimtus pagal tarptautinę teisę ir Kotonu susitarimą, kuriame raginama gerbti visuotines žmogaus teises; |
| --- | --- |

3.

ragina Ugandos prezidentą nepasirašyti prieš homoseksualumą nukreipto įstatymo ir panaikinti Ugandos baudžiamojo kodekso 145 skyrių; primena Ugandos vyriausybei jos įsipareigojimus, prisiimtus pagal tarptautinę teisę ir Kotonu susitarimą, kuriame raginama gerbti visuotines žmogaus teises;

| 4. | griežtai smerkia Nigerijoje priimtą ir pasirašytą tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymą; ragina Nigerijos prezidentą panaikinti šį įstatymą ir Nigerijos baudžiamojo kodekso 214 ir 217 skyrius; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia Nigerijoje priimtą ir pasirašytą tos pačios lyties asmenų santuokos (uždraudimo) įstatymą; ragina Nigerijos prezidentą panaikinti šį įstatymą ir Nigerijos baudžiamojo kodekso 214 ir 217 skyrius;

| 5. | pabrėžia, kad tos pačios lyties suaugusių asmenų abipusiu sutarimu vykdomi veiksmai yra teisėti Burkinoje Fase, Benine, Čade, Centrinėje Afrikos Respublikoje, Konge, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Pusiaujo Gvinėjoje, Gabone, Bisau Gvinėjoje, Dramblio Kaulo Krante, Madagaskare, Malyje, Nigeryje, Ruandoje ir Pietų Afrikoje ir kad diskriminacija seksualinės orientacijos pagrindu yra neteisėta pagal Pietų Afrikos konstituciją, ir tai rodo, kad Afrikoje taikomi skirtingi požiūriai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad tos pačios lyties suaugusių asmenų abipusiu sutarimu vykdomi veiksmai yra teisėti Burkinoje Fase, Benine, Čade, Centrinėje Afrikos Respublikoje, Konge, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Pusiaujo Gvinėjoje, Gabone, Bisau Gvinėjoje, Dramblio Kaulo Krante, Madagaskare, Malyje, Nigeryje, Ruandoje ir Pietų Afrikoje ir kad diskriminacija seksualinės orientacijos pagrindu yra neteisėta pagal Pietų Afrikos konstituciją, ir tai rodo, kad Afrikoje taikomi skirtingi požiūriai;

| 6. | prašo Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos ir valstybių narių išreikšti griežčiausią nepritarimą trims minėtiems įstatymams ir aiškiai nurodyti, kad jie turi svarbią įtaką atitinkamų šalių dvišaliams santykiams su ES ir valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos ir valstybių narių išreikšti griežčiausią nepritarimą trims minėtiems įstatymams ir aiškiai nurodyti, kad jie turi svarbią įtaką atitinkamų šalių dvišaliams santykiams su ES ir valstybėmis narėmis;

| 7. | palankiai vertina Indijos vyriausybės iniciatyvą paprašyti aukščiausiojo teismo peržiūrėti savo sprendimą atsižvelgiant į tai, kad juo pažeidžiamas konstitucinis lygybės principas; ragina Indijos parlamentą panaikinti Indijos baudžiamojo kodekso 377 skyrių, jeigu aukščiausiasis teismas neperžiūrės savo sprendimo; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Indijos vyriausybės iniciatyvą paprašyti aukščiausiojo teismo peržiūrėti savo sprendimą atsižvelgiant į tai, kad juo pažeidžiamas konstitucinis lygybės principas; ragina Indijos parlamentą panaikinti Indijos baudžiamojo kodekso 377 skyrių, jeigu aukščiausiasis teismas neperžiūrės savo sprendimo;

| 8. | yra rimtai susirūpinęs dėl įstatymo, kuriuo Rusijoje draudžiama „netradicinių seksualinių santykių“ propaganda, neigiamų pasekmių ir dėl kurio didėja diskriminacija ir smurtas, nukreipti prieš LGBTI asmenis; ragina Rusijos valdžios institucijas atšaukti šį įstatymą ir vykdyti tęstinę tarptautinę šio klausimo stebėseną; |
| --- | --- |

8.

yra rimtai susirūpinęs dėl įstatymo, kuriuo Rusijoje draudžiama „netradicinių seksualinių santykių“ propaganda, neigiamų pasekmių ir dėl kurio didėja diskriminacija ir smurtas, nukreipti prieš LGBTI asmenis; ragina Rusijos valdžios institucijas atšaukti šį įstatymą ir vykdyti tęstinę tarptautinę šio klausimo stebėseną;

| 9. | primena, kad įstatymai, pagal kuriuos apibusiu sutarimu vykdomų tos pačios lyties asmenų veiksmai ir LGBTI asmenų žmogaus teisių gynimas laikomi nusikaltimu, yra didžiausia kliūtis kovojant su ŽIV/AIDS, dėl jų nuolat didėja ŽIV ir lytiškai užkrečiamų ligų perdavimas, nes rizikos grupėms priklausantys asmenys bijo bendrauti su medicinos specialistais, šie įstatymai prisideda prie itin stiprios homofobijos ir diskriminacijos atmosferos palaikymo; pažymi, kad dėl šių įstatymų, be kita ko, ŽIV/AIDS prevenciją vykdyti dar sunkiau šalyse, kuriose virusas labai paplitęs; |
| --- | --- |

9.

primena, kad įstatymai, pagal kuriuos apibusiu sutarimu vykdomų tos pačios lyties asmenų veiksmai ir LGBTI asmenų žmogaus teisių gynimas laikomi nusikaltimu, yra didžiausia kliūtis kovojant su ŽIV/AIDS, dėl jų nuolat didėja ŽIV ir lytiškai užkrečiamų ligų perdavimas, nes rizikos grupėms priklausantys asmenys bijo bendrauti su medicinos specialistais, šie įstatymai prisideda prie itin stiprios homofobijos ir diskriminacijos atmosferos palaikymo; pažymi, kad dėl šių įstatymų, be kita ko, ŽIV/AIDS prevenciją vykdyti dar sunkiau šalyse, kuriose virusas labai paplitęs;

| 10. | pabrėžia, kad, jei abipusiu sutarimu vykdomi tos pačios lyties asmenų veiksmai ir toliau bus laikomi nusikaltimu, bus dar sunkiau pasiekti tiek Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač lyčių lygybės ir kovos su ligomis srityse, tiek bet kokios pažangos įgyvendinat vystymosi programą po 2015 m.; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, jei abipusiu sutarimu vykdomi tos pačios lyties asmenų veiksmai ir toliau bus laikomi nusikaltimu, bus dar sunkiau pasiekti tiek Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač lyčių lygybės ir kovos su ligomis srityse, tiek bet kokios pažangos įgyvendinat vystymosi programą po 2015 m.;

| 11. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares naudotis visomis priemonėmis, įskaitant dvišalius ir daugiašalius forumus ir vykstančias derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Indija, siekiant griežčiau reikšti prieštaravimą dėl LGBTI asmenų traukimo baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares naudotis visomis priemonėmis, įskaitant dvišalius ir daugiašalius forumus ir vykstančias derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Indija, siekiant griežčiau reikšti prieštaravimą dėl LGBTI asmenų traukimo baudžiamojon atsakomybėn;

| 12. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares suteikti visą įmanomą pagalbą NVO ir žmogaus teisių gynėjams, naudojantis Tarybos LGBTI gairėmis, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone bei kitomis programomis; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares suteikti visą įmanomą pagalbą NVO ir žmogaus teisių gynėjams, naudojantis Tarybos LGBTI gairėmis, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone bei kitomis programomis;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą kitą kartą persvarstant Kotonu susitarimą į jį įtraukti aiškią nuorodą dėl nediskriminavimo dėl seksualinės orientacijos, kaip to daugybę kartų reikalavo Parlamentas; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą kitą kartą persvarstant Kotonu susitarimą į jį įtraukti aiškią nuorodą dėl nediskriminavimo dėl seksualinės orientacijos, kaip to daugybę kartų reikalavo Parlamentas;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybėms narėms, Ugandos, Nigerijos, Indijos ir Rusijos nacionalinėms vyriausybėms ir parlamentams bei Ugandos, Nigerijos ir Rusijos prezidentams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybėms narėms, Ugandos, Nigerijos, Indijos ir Rusijos nacionalinėms vyriausybėms ir parlamentams bei Ugandos, Nigerijos ir Rusijos prezidentams.

---

(1)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 88.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0273.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0575.

(4)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 25.

(5)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 134.

(6)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 62.

(7)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 97.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0335.

(9)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 13.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2014 m. sausio 14 d., antradienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/155

---

P7_TA(2014)0001

Prašymas ginti Laros Comi parlamentinį imunitetą

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Laros Comi imunitetą ir privilegijas (2013/2190(IMM))

(2016/C 482/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 30 d. Laros Comi pateiktą prašymą ginti jos imunitetą Feraros teismo prokuratūroje nagrinėjamoje baudžiamojoje byloje, kuris buvo paskelbtas per 2013 m. rugsėjo 9 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 30 d. Laros Comi pateiktą prašymą ginti jos imunitetą Feraros teismo prokuratūroje nagrinėjamoje baudžiamojoje byloje, kuris buvo paskelbtas per 2013 m. rugsėjo 9 d. plenarinį posėdį,

| — | 2013 m. lapkričio 5 d. išklausęs Laros Comi paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

2013 m. lapkričio 5 d. išklausęs Laros Comi paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 d. ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 d. ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0469/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0469/2013),

| A. | kadangi Europos Parlamento narė Lara Comi paprašė ginti jos, kaip EP narės, imunitetą Feraros teismo prokuratūroje nagrinėjamoje byloje dėl prieš ją pateikto skundo dėl didelio masto šmeižto, numatyto Italijos baudžiamojo kodekso 595 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 1990 m. rugpjūčio 6 d. įstatymo Nr. 223 30 straipsnyje už pareiškimus, kuriuos ji esą padariusi per televiziją transliuojamų politinių debatų metu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento narė Lara Comi paprašė ginti jos, kaip EP narės, imunitetą Feraros teismo prokuratūroje nagrinėjamoje byloje dėl prieš ją pateikto skundo dėl didelio masto šmeižto, numatyto Italijos baudžiamojo kodekso 595 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 1990 m. rugpjūčio 6 d. įstatymo Nr. 223 30 straipsnyje už pareiškimus, kuriuos ji esą padariusi per televiziją transliuojamų politinių debatų metu;

| B. | kadangi Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje, kuris aiškiai nurodomas Laros Comi prašyme ginti imunitetą, numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje, kuris aiškiai nurodomas Laros Comi prašyme ginti imunitetą, numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| C. | kadangi Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnyje numatyta, kad Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, pirmiausia siekia išlikti principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnyje numatyta, kad Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, pirmiausia siekia išlikti principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas;

| D. | kadangi Parlamentas turi didelę diskreciją kalbant apie kryptį, kurią jis nori suteikti sprendimui, priimtam dėl vieno iš savo nario pateikto prašymo ginti imunitetą (2); |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas turi didelę diskreciją kalbant apie kryptį, kurią jis nori suteikti sprendimui, priimtam dėl vieno iš savo nario pateikto prašymo ginti imunitetą (2);

| E. | kadangi Teisingumo Teismas pripažino, kad nario už Parlamento ribų padarytas pareiškimas gali būti einant pareigas pareikšta nuomonė, kaip tai suprantama pagal Protokolo 8 straipsnį, nes tokios nuomonės egzistavimas priklauso ne nuo vietos, kur padarytas pareiškimas, o nuo jo pobūdžio ir turinio (3); |
| --- | --- |

E.

kadangi Teisingumo Teismas pripažino, kad nario už Parlamento ribų padarytas pareiškimas gali būti einant pareigas pareikšta nuomonė, kaip tai suprantama pagal Protokolo 8 straipsnį, nes tokios nuomonės egzistavimas priklauso ne nuo vietos, kur padarytas pareiškimas, o nuo jo pobūdžio ir turinio (3);

| F. | kadangi Lara Comi buvo pakviesta į televizijos laidą kaip Europos Parlamento narė, o ne kaip nacionalinės partijos, kuriai jau atstovavo kita viešnia, narė, remiantis nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis siekiama užtikrinti televizijos debatuose dalyvaujančių politikos atstovų pusiausvyrą rinkimų kampanijų metu, kaip ir buvo šiuo atveju; |
| --- | --- |

F.

kadangi Lara Comi buvo pakviesta į televizijos laidą kaip Europos Parlamento narė, o ne kaip nacionalinės partijos, kuriai jau atstovavo kita viešnia, narė, remiantis nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis siekiama užtikrinti televizijos debatuose dalyvaujančių politikos atstovų pusiausvyrą rinkimų kampanijų metu, kaip ir buvo šiuo atveju;

| G. | kadangi šiuolaikinės demokratijos šalyse politiniai debatai vyksta ne tik parlamente, bet ir pasitelkiant įvairias komunikacijos priemones – nuo pranešimų spaudai iki interneto; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuolaikinės demokratijos šalyse politiniai debatai vyksta ne tik parlamente, bet ir pasitelkiant įvairias komunikacijos priemones – nuo pranešimų spaudai iki interneto;

| H. | kadangi minėtoje televizijos laidoje Lara Comi kalbėjo kaip Europos Parlamento narė, norėdama aptarti politikos problemas, įskaitant viešuosius pirkimus ir organizuotą nusikalstamumą, kuriomis ji visuomet domėjosi Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

H.

kadangi minėtoje televizijos laidoje Lara Comi kalbėjo kaip Europos Parlamento narė, norėdama aptarti politikos problemas, įskaitant viešuosius pirkimus ir organizuotą nusikalstamumą, kuriomis ji visuomet domėjosi Europos lygmeniu;

| I. | kadangi kitą dieną L. Comi perdavė atsiprašymą skundo pateikėjui, kuris vėliau buvo pakartotas kitos nacionalinės televizijos laidos metu; |
| --- | --- |

I.

kadangi kitą dieną L. Comi perdavė atsiprašymą skundo pateikėjui, kuris vėliau buvo pakartotas kitos nacionalinės televizijos laidos metu;

| 1. | nusprendžia ginti Laros Comi imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Laros Comi imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos valdžios institucijoms ir Larai Comi. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos valdžios institucijoms ir Larai Comi.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier (101/63, [1964], Rink. p. 195); 1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Wybot/Faure ir kt. (149/85, [1986], Rink. p. 2391); 2008 m. spalio 15 d. Sprendimas Mote/Parlamentas (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849); 2008 m. spalio 21 d. Sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente (sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, [2008], Rink. p. I-7929); 2010 m. kovo 19 d. Sprendimas Gollnisch/Parlamentas (T-42/06, [2010], Rink. p. II-1135); 2011 m. rugsėjo 6 d. Sprendimas Patriciello (C-163/10, [2011], Rink. p. I-7565).

(2)  Byla T-42/06, Gollnisch/Parlamentas, 101 p.

(3)  Minėtas sprendimas byloje Patriciello, 30 p.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/157

---

P7_TA(2014)0003

Pritarimo procedūros balsavimo taisyklės ir pranešimų turinys

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio dėl pritarimo procedūros pakeitimo (2012/2124(REG))

(2016/C 482/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko 2011 m. gruodžio 9 d. laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko 2011 m. gruodžio 9 d. laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0412/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0412/2013),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

| 2. | nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos sesijos dieną ir bus taikomi toms pritarimo procedūroms, kurioms atsakingas komitetas rekomendacijos dar nepriėmė; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos sesijos dieną ir bus taikomi toms pritarimo procedūroms, kurioms atsakingas komitetas rekomendacijos dar nepriėmė;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

50 straipsnis, išaiškinimo 2 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti
  svarstant tarptautinį susitarimą pagal 90 straipsnį
  , kai
  taikoma
  81 straipsnyje
  numatyta pritarimo procedūra
  . | Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti
  atsakingam komitetui priimant rekomendaciją pagal 81 straipsnį
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti
  svarstant tarptautinį susitarimą pagal 90 straipsnį
  , kai
  taikoma
  81 straipsnyje
  numatyta pritarimo procedūra
  .

Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti
  atsakingam komitetui priimant rekomendaciją pagal 81 straipsnį
  .

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam teisės aktui,
  jis priima
  sprendimą
  , remdamasis
  atsakingo komiteto r
  ekomendacija
  , kurioje siūloma pritarti šiam teisės aktui arba jį atmesti. | Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam teisės aktui,
  priimdamas
  sprendimą
  jis atsižvelgia į
  atsakingo komiteto r

  ekomendaciją
  , kurioje siūloma pritarti šiam teisės aktui arba jį atmesti.
  Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Į ją gali būti įtrauktas trumpas pagrindimas, už kurį atsakingas pranešėjas ir dėl kurio nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 52 straipsnio 1 dalis. Komitete pateikti pakeitimai priimtini tik jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam teisės aktui,
  jis priima
  sprendimą
  , remdamasis
  atsakingo komiteto r
  ekomendacija
  , kurioje siūloma pritarti šiam teisės aktui arba jį atmesti.

Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam teisės aktui,
  priimdamas
  sprendimą
  jis atsižvelgia į
  atsakingo komiteto r

  ekomendaciją
  , kurioje siūloma pritarti šiam teisės aktui arba jį atmesti.
  Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Į ją gali būti įtrauktas trumpas pagrindimas, už kurį atsakingas pranešėjas ir dėl kurio nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 52 straipsnio 1 dalis. Komitete pateikti pakeitimai priimtini tik jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją.

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atsakingas komitetas gali pateikti su teisėkūra nesusijusį pasiūlymą dėl rezoliucijos. Rengiant rezoliuciją gali dalyvauti kiti komitetai laikantis Darbo tvarkos taisyklių 188 straipsnio 3 dalies kartu su Darbo tvarkos taisyklių 49, 50 ir 51 straipsniais. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Atsakingas komitetas gali pateikti su teisėkūra nesusijusį pasiūlymą dėl rezoliucijos. Rengiant rezoliuciją gali dalyvauti kiti komitetai laikantis Darbo tvarkos taisyklių 188 straipsnio 3 dalies kartu su Darbo tvarkos taisyklių 49, 50 ir 51 straipsniais.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą, Parlamentas sprendžia vienu balsavimu, ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas. | Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą, Parlamentas sprendžia vienu balsavimu
  dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti –
  ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas
  , arba, jei dauguma jame neapibrėžta, balsavusiųjų narių balsų dauguma
  .
  Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą, Parlamentas sprendžia vienu balsavimu, ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas.

Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą, Parlamentas sprendžia vienu balsavimu
  dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti –
  ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas
  , arba, jei dauguma jame neapibrėžta, balsavusiųjų narių balsų dauguma
  .
  Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu
  .

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Stojimo sutartims
  , tarptautiniams susitarimams bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja
  bendruosius
  principus, atitinkamai taikomi 74c, 74e
  ir 90
  straipsniai.
  Tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrai toje srityje, kuriai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, taikomas Darbo tvarkos taisyklių 74 g straipsnis. | 2.   
  Be to,
  tarptautiniams susitarimams
  , stojimo sutartims,
  bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja
  pagrindinius
  principus,
  siekiant nustatyti Parlamento sudėtį, vykdyti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą ar priimti daugiametę finansinę programą,
  atitinkamai taikomi
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g ir 75
  straipsniai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2.   
  Stojimo sutartims
  , tarptautiniams susitarimams bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja
  bendruosius
  principus, atitinkamai taikomi 74c, 74e
  ir 90
  straipsniai.
  Tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrai toje srityje, kuriai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, taikomas Darbo tvarkos taisyklių 74 g straipsnis.

2.   
  Be to,
  tarptautiniams susitarimams
  , stojimo sutartims,
  bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja
  pagrindinius
  principus,
  siekiant nustatyti Parlamento sudėtį, vykdyti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą ar priimti daugiametę finansinę programą,
  atitinkamai taikomi
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g ir 75
  straipsniai.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  siūlomo

  įstatymo galią turinčio teisės akto arba dėl numatomos tarptautinės sutarties, atsakingas komitetas
  , siekdamas teigiamos procedūros baigties,
  gali
  nuspręsti
  pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą dėl
  Komisijos pasiūlymo
  . Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisės
  aktą. | 3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  pasiūlymo dėl

  teisėkūros procedūra priimamo akto arba dėl numatomos tarptautinės sutarties, atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą. Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisėkūros procedūra priimamą
  aktą
  ar numatomą tarptautinę sutartį
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  siūlomo

  įstatymo galią turinčio teisės akto arba dėl numatomos tarptautinės sutarties, atsakingas komitetas
  , siekdamas teigiamos procedūros baigties,
  gali
  nuspręsti
  pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą dėl
  Komisijos pasiūlymo
  . Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisės
  aktą.

3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  pasiūlymo dėl

  teisėkūros procedūra priimamo akto arba dėl numatomos tarptautinės sutarties, atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą. Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisėkūros procedūra priimamą
  aktą
  ar numatomą tarptautinę sutartį
  .

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 3 a dalies pirma pastraipa (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nusprendžia neteikti rekomendacijos arba nepriėmė rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai jam buvo pateiktas prašymas dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nusprendžia neteikti rekomendacijos arba nepriėmė rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai jam buvo pateiktas prašymas dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį.

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnio 3 a dalies antra pastraipa (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kai Parlamento pritarimo reikia dėl numatomo tarptautinio susitarimo, Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, gali nuspręsti pritarimo procedūrą sustabdyti ne ilgiau kaip vieniems metams. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Kai Parlamento pritarimo reikia dėl numatomo tarptautinio susitarimo, Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, gali nuspręsti pritarimo procedūrą sustabdyti ne ilgiau kaip vieniems metams.

---

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/160

---

P7_TA(2014)0018

Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir pareigos

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir pareigų (2013/2996(RSO))

(2016/C 482/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 183 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 183 straipsnį,

| 1. | nusprendžia pakeisti savo Darbo tvarkos taisyklių VII priedą šiuo tekstu:
  „VII priedas. Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir pareigos

  I.   Užsienio reikalų komitetas

  Komitetas yra atsakingas už Sąjungos užsienio politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, kiek tai susiję su:






  1. | bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) bei bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP). Šiose srityse komitetui padeda saugumo ir gynybos pakomitetis; |
| --- | --- | --- |

1.

nusprendžia pakeisti savo Darbo tvarkos taisyklių VII priedą šiuo tekstu:

„VII priedas. Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir pareigos

I.   Užsienio reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už Sąjungos užsienio politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, kiek tai susiję su:

1.

bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) bei bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP). Šiose srityse komitetui padeda saugumo ir gynybos pakomitetis;

| 2. | santykiais su kitomis Sąjungos institucijomis ir organais, JTO bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir tarpparlamentinėmis asamblėjomis į jo kompetenciją patenkančiose srityse; |
| --- | --- |

2.

santykiais su kitomis Sąjungos institucijomis ir organais, JTO bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir tarpparlamentinėmis asamblėjomis į jo kompetenciją patenkančiose srityse;

| 3. | Europos išorės veiksmų tarnybos priežiūra; |
| --- | --- |

3.

Europos išorės veiksmų tarnybos priežiūra;

| 4. | politinių santykių su trečiosiomis šalimis stiprinimu išsamių bendradarbiavimo ir pagalbos programų arba tarptautinių susitarimų, tokių kaip asociacijos ir partnerystės susitarimai, būdu; |
| --- | --- |

4.

politinių santykių su trečiosiomis šalimis stiprinimu išsamių bendradarbiavimo ir pagalbos programų arba tarptautinių susitarimų, tokių kaip asociacijos ir partnerystės susitarimai, būdu;

| 5. | derybų dėl Europos valstybių stojimo į Europos Sąjungą pradėjimu, priežiūra ir užbaigimu; |
| --- | --- |

5.

derybų dėl Europos valstybių stojimo į Europos Sąjungą pradėjimu, priežiūra ir užbaigimu;

| 6. | visais teisės aktais, susijusiais su veiksmais, vykdomais pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, Europos kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, Priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, bei Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, taip pat su politika, kuria jie grindžiami; |
| --- | --- |

6.

visais teisės aktais, susijusiais su veiksmais, vykdomais pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, Europos kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, Priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, bei Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, taip pat su politika, kuria jie grindžiami;

| 7. | be kitų, Europos kaimynystės politikos (EKP) stebėsena ir tolesniais veiksmais, visų pirma susijusiais su EKP metinėmis pažangos ataskaitomis; |
| --- | --- |

7.

be kitų, Europos kaimynystės politikos (EKP) stebėsena ir tolesniais veiksmais, visų pirma susijusiais su EKP metinėmis pažangos ataskaitomis;

| 8. | klausimais, susijusiais su demokratija, teisine valstybe, žmogaus teisėmis, įskaitant mažumų teises trečiosiose šalyse ir tarptautinės teisės principais. Šioje srityje komitetui padeda žmogaus teisių pakomitetis, kuris turėtų užtikrinti Sąjungos išorės politikos ir žmogaus teisių politikos suderinamumą. Nepažeidžiant atitinkamų teisinių nuostatų, kitų šioje srityje kompetentingų komitetų ir organų nariai kviečiami dalyvauti pakomitečio posėdžiuose; |
| --- | --- |

8.

klausimais, susijusiais su demokratija, teisine valstybe, žmogaus teisėmis, įskaitant mažumų teises trečiosiose šalyse ir tarptautinės teisės principais. Šioje srityje komitetui padeda žmogaus teisių pakomitetis, kuris turėtų užtikrinti Sąjungos išorės politikos ir žmogaus teisių politikos suderinamumą. Nepažeidžiant atitinkamų teisinių nuostatų, kitų šioje srityje kompetentingų komitetų ir organų nariai kviečiami dalyvauti pakomitečio posėdžiuose;

| 9. | Parlamento dalyvavimu rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais atitinkamais komitetais ir delegacijomis. |
| --- | --- |

9.

Parlamento dalyvavimu rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais atitinkamais komitetais ir delegacijomis.

Komitetas vykdo politinę priežiūrą ir koordinuoja jungtinių parlamentinių ir bendradarbiavimo komitetų bei tarpparlamentinių delegacijų ir ad hoc delegacijų veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.

II.   Vystymosi komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, visų pirma:






  a) | dvišalį ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose bei tarpparlamentiniuose organuose vykdomą politinį dialogą su besivystančiomis šalimis, |
| --- | --- | --- |

1.

Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, visų pirma:

a)

dvišalį ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose bei tarpparlamentiniuose organuose vykdomą politinį dialogą su besivystančiomis šalimis,

| b) | pagalbą besivystančioms šalims ir bendradarbiavimo su šiomis šalimis susitarimus, visų pirma veiksmingo pagalbos lėšų teikimo priežiūrą ir rezultatų vertinimą, įskaitant priemones, susijusias su skurdo panaikinimu, |
| --- | --- |

b)

pagalbą besivystančioms šalims ir bendradarbiavimo su šiomis šalimis susitarimus, visų pirma veiksmingo pagalbos lėšų teikimo priežiūrą ir rezultatų vertinimą, įskaitant priemones, susijusias su skurdo panaikinimu,

| c) | valstybių narių ir Sąjungos lygmeniu įgyvendinamos politikos sąsajų stebėjimą, |
| --- | --- |

c)

valstybių narių ir Sąjungos lygmeniu įgyvendinamos politikos sąsajų stebėjimą,

| d) | demokratinių vertybių, gero valdymo ir žmogaus teisių skatinimą besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

d)

demokratinių vertybių, gero valdymo ir žmogaus teisių skatinimą besivystančiose šalyse,

| e) | politikos nuoseklumo vystymosi politikos atžvilgiu įgyvendinimą, stebėseną ir didinimą; |
| --- | --- |

e)

politikos nuoseklumo vystymosi politikos atžvilgiu įgyvendinimą, stebėseną ir didinimą;

| 2. | visus su vystomojo bendradarbiavimo priemone (VBP), Europos plėtros fondu (EPF) – glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais – ir Humanitarinės pagalbos priemone susijusius teisės aktus, pagal šias priemones vykdomų veiksmų planavimą ir tikrinimą, taip pat visus klausimus, susijusius su humanitarine pagalba besivystančiose šalyse ir politika, kuria jie grindžiami; |
| --- | --- |

2.

visus su vystomojo bendradarbiavimo priemone (VBP), Europos plėtros fondu (EPF) – glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais – ir Humanitarinės pagalbos priemone susijusius teisės aktus, pagal šias priemones vykdomų veiksmų planavimą ir tikrinimą, taip pat visus klausimus, susijusius su humanitarine pagalba besivystančiose šalyse ir politika, kuria jie grindžiami;

| 3. | klausimus, susijusius su AKR-EB partnerystės susitarimu, bei santykius su atitinkamais organais; |
| --- | --- |

3.

klausimus, susijusius su AKR-EB partnerystės susitarimu, bei santykius su atitinkamais organais;

| 4. | klausimus, susijusius su užjūrio šalimis ir teritorijomis (UŠT); |
| --- | --- |

4.

klausimus, susijusius su užjūrio šalimis ir teritorijomis (UŠT);

| 5. | Parlamento dalyvavimą rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais susijusiais komitetais ir delegacijomis. |
| --- | --- |

5.

Parlamento dalyvavimą rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais susijusiais komitetais ir delegacijomis.

Komitetas koordinuoja tarpparlamentinių delegacijų ir ad hoc delegacijų veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.

III.   Tarptautinės prekybos komitetas

Komitetas yra atsakingas už klausimus, susijusius su Sąjungos bendros prekybos politikos formavimu, įgyvendinimu ir priežiūra bei jos išorės ekonominiais santykiais, visų pirma:

| 1. | finansinius, ekonominius ir prekybinius ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

1.

finansinius, ekonominius ir prekybinius ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis;

| 2. | bendrąjį išorės tarifą ir palankesnių prekybos sąlygų sudarymą, taip pat už išorinius muitinės nuostatų ir valdymo aspektus; |
| --- | --- |

2.

bendrąjį išorės tarifą ir palankesnių prekybos sąlygų sudarymą, taip pat už išorinius muitinės nuostatų ir valdymo aspektus;

| 3. | dvišalių, daugiašalių ir keliašalių prekybos susitarimų, pagal kuriuos reglamentuojami ekonominiai, prekybos ir investiciniai santykiai su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis iniciavimą, stebėseną, sudarymą ir tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

3.

dvišalių, daugiašalių ir keliašalių prekybos susitarimų, pagal kuriuos reglamentuojami ekonominiai, prekybos ir investiciniai santykiai su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis iniciavimą, stebėseną, sudarymą ir tolesnius veiksmus;

| 4. | techninio derinimo ar standartizacijos priemones tarptautinės teisės dokumentų reglamentuojamose srityse; |
| --- | --- |

4.

techninio derinimo ar standartizacijos priemones tarptautinės teisės dokumentų reglamentuojamose srityse;

| 5. | santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis, tarptautiniais forumais, skirtais su prekyba susijusiems klausimams, ir organizacijomis, skatinančiomis regionų ekonominę bei prekybinę integraciją už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

5.

santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis, tarptautiniais forumais, skirtais su prekyba susijusiems klausimams, ir organizacijomis, skatinančiomis regionų ekonominę bei prekybinę integraciją už Sąjungos ribų;

| 6. | santykius su PPO, įskaitant jos parlamentinę veiklą. |
| --- | --- |

6.

santykius su PPO, įskaitant jos parlamentinę veiklą.

Komitetas palaiko ryšius su atitinkamomis tarpparlamentinėmis ir ad hoc delegacijomis ekonominiais ir prekybos santykių su trečiosiomis šalimis klausimais.

IV.   Biudžeto komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | daugiametę Sąjungos pajamų ir išlaidų finansinę programą bei Sąjungos nuosavų išteklių sistemą; |
| --- | --- |

1.

daugiametę Sąjungos pajamų ir išlaidų finansinę programą bei Sąjungos nuosavų išteklių sistemą;

| 2. | Parlamento biudžetines prerogatyvas, būtent Sąjungos biudžetą ir derybas dėl tarpinstitucinių susitarimų šioje srityje bei šių susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

Parlamento biudžetines prerogatyvas, būtent Sąjungos biudžetą ir derybas dėl tarpinstitucinių susitarimų šioje srityje bei šių susitarimų įgyvendinimą;

| 3. | Parlamento sąmatą, sudarytą pagal Darbo tvarkos taisyklėse nustatytą tvarką; |
| --- | --- |

3.

Parlamento sąmatą, sudarytą pagal Darbo tvarkos taisyklėse nustatytą tvarką;

| 4. | decentralizuotų organų biudžetą; |
| --- | --- |

4.

decentralizuotų organų biudžetą;

| 5. | Europos investicijų banko finansinę veiklą, kuri nėra Europos ekonomikos valdymo dalis; |
| --- | --- |

5.

Europos investicijų banko finansinę veiklą, kuri nėra Europos ekonomikos valdymo dalis;

| 6. | Europos plėtros fondo lėšų įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nepažeidžiant už AKR-EB partnerystės susitarimą atsakingo komiteto įgaliojimų; |
| --- | --- |

6.

Europos plėtros fondo lėšų įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nepažeidžiant už AKR-EB partnerystės susitarimą atsakingo komiteto įgaliojimų;

| 7. | visų Sąjungos teisės aktų finansinį poveikį ir jų suderinamumą su Daugiamete finansine programa, nepažeidžiant susijusių komitetų įgaliojimų; |
| --- | --- |

7.

visų Sąjungos teisės aktų finansinį poveikį ir jų suderinamumą su Daugiamete finansine programa, nepažeidžiant susijusių komitetų įgaliojimų;

| 8. | einamųjų metų biudžeto vykdymo stebėseną ir vertinimą, neatsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 78 straipsnio 1 dalį, asignavimų perkėlimą, su personalo planu susijusias procedūras, administracinius asignavimus ir nuomones dėl projektų, susijusių su pastatais ir turinčių didelį finansinį poveikį; |
| --- | --- |

8.

einamųjų metų biudžeto vykdymo stebėseną ir vertinimą, neatsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 78 straipsnio 1 dalį, asignavimų perkėlimą, su personalo planu susijusias procedūras, administracinius asignavimus ir nuomones dėl projektų, susijusių su pastatais ir turinčių didelį finansinį poveikį;

| 9. | Finansinį reglamentą, išskyrus klausimus, susijusius su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole. |
| --- | --- |

9.

Finansinį reglamentą, išskyrus klausimus, susijusius su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole.

V.   Biudžeto kontrolės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos ir Europos plėtros fondo biudžeto vykdymo kontrolę ir sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kuriuos turi priimti Parlamentas, įskaitant vidinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bei visas kitas su šiais sprendimais susijusias lydimąsias ar jų įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos ir Europos plėtros fondo biudžeto vykdymo kontrolę ir sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kuriuos turi priimti Parlamentas, įskaitant vidinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bei visas kitas su šiais sprendimais susijusias lydimąsias ar jų įgyvendinimo priemones;

| 2. | Sąjungos, jos institucijų ir kitų jos finansuojamų įstaigų sąskaitų ir finansinio balanso uždarymą, pateikimą ir auditą, įskaitant vėlesniam laikui perkeltinų asignavimų patvirtinimą ir likučių nustatymą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos, jos institucijų ir kitų jos finansuojamų įstaigų sąskaitų ir finansinio balanso uždarymą, pateikimą ir auditą, įskaitant vėlesniam laikui perkeltinų asignavimų patvirtinimą ir likučių nustatymą;

| 3. | Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolę; |
| --- | --- |

3.

Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolę;

| 4. | įvairių Sąjungos finansavimo būdų, naudojamų įgyvendinant Sąjungos politiką, rentabilumo stebėseną, Biudžeto kontrolės komiteto prašymu įtraukiant specializuotus komitetus ir Biudžeto kontrolės komiteto prašymu bendradarbiaujant su specializuotais komitetais, kai nagrinėjamos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos; |
| --- | --- |

4.

įvairių Sąjungos finansavimo būdų, naudojamų įgyvendinant Sąjungos politiką, rentabilumo stebėseną, Biudžeto kontrolės komiteto prašymu įtraukiant specializuotus komitetus ir Biudžeto kontrolės komiteto prašymu bendradarbiaujant su specializuotais komitetais, kai nagrinėjamos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos;

| 5. | ryšius su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), sukčiavimo atvejų ir pažeidimų vykdant Sąjungos biudžetą nagrinėjimą, priemones, padėsiančias išvengti tokių atvejų ir inicijuoti jų tyrimą, griežtą Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir atitinkamus Europos prokuroro veiksmus šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

ryšius su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), sukčiavimo atvejų ir pažeidimų vykdant Sąjungos biudžetą nagrinėjimą, priemones, padėsiančias išvengti tokių atvejų ir inicijuoti jų tyrimą, griežtą Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir atitinkamus Europos prokuroro veiksmus šioje srityje;

| 6. | santykius su Audito Rūmais, jų narių skyrimą ir jų ataskaitų vertinimą; |
| --- | --- |

6.

santykius su Audito Rūmais, jų narių skyrimą ir jų ataskaitų vertinimą;

| 7. | Finansinį reglamentą biudžeto vykdymo, valdymo ir kontrolės aspektais. |
| --- | --- |

7.

Finansinį reglamentą biudžeto vykdymo, valdymo ir kontrolės aspektais.

VI.   Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikos sritis, Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos pinigų ir finansinės sistemos veikimą (įskaitant santykius su susijusiomis institucijomis ar organizacijomis); |
| --- | --- |

1.

Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikos sritis, Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos pinigų ir finansinės sistemos veikimą (įskaitant santykius su susijusiomis institucijomis ar organizacijomis);

| 2. | laisvą kapitalo ir mokėjimų judėjimą (tarptautinius mokėjimus, bendrą mokėjimų erdvę, mokėjimų balansą, kapitalo judėjimą ir paskolų gavimo bei teikimo politiką, kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimo kontrolę, kapitalo eksportą iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis skatinančias priemones); |
| --- | --- |

2.

laisvą kapitalo ir mokėjimų judėjimą (tarptautinius mokėjimus, bendrą mokėjimų erdvę, mokėjimų balansą, kapitalo judėjimą ir paskolų gavimo bei teikimo politiką, kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimo kontrolę, kapitalo eksportą iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis skatinančias priemones);

| 3. | tarptautinę pinigų ir finansinę sistemą (įskaitant santykius su finansinėmis ir pinigų institucijomis bei organizacijomis); |
| --- | --- |

3.

tarptautinę pinigų ir finansinę sistemą (įskaitant santykius su finansinėmis ir pinigų institucijomis bei organizacijomis);

| 4. | konkurencijos ir valstybės arba viešosios pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

4.

konkurencijos ir valstybės arba viešosios pagalbos taisykles;

| 5. | mokesčių nuostatas; |
| --- | --- |

5.

mokesčių nuostatas;

| 6. | finansinių paslaugų, institucijų ir rinkų, įskaitant finansines ataskaitas, auditą, apskaitos taisykles, įmonių valdymą ir kitus su finansinėmis paslaugomis susijusius bendrovių teisės klausimus, reguliavimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

6.

finansinių paslaugų, institucijų ir rinkų, įskaitant finansines ataskaitas, auditą, apskaitos taisykles, įmonių valdymą ir kitus su finansinėmis paslaugomis susijusius bendrovių teisės klausimus, reguliavimą ir priežiūrą;

| 7. | Europos investicijų banko susijusią veiklą, kaip Europos ekonomikos valdymo euro zonoje dalį. |
| --- | --- |

7.

Europos investicijų banko susijusią veiklą, kaip Europos ekonomikos valdymo euro zonoje dalį.

VII.   Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | užimtumo politiką ir visus socialinės politikos aspektus, įskaitant darbo sąlygas, socialinį draudimą, socialinę įtrauktį ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

1.

užimtumo politiką ir visus socialinės politikos aspektus, įskaitant darbo sąlygas, socialinį draudimą, socialinę įtrauktį ir socialinę apsaugą;

| 2. | darbuotojų teises; |
| --- | --- |

2.

darbuotojų teises;

| 3. | sveikatos apsaugos ir saugos priemones darbo vietoje; |
| --- | --- |

3.

sveikatos apsaugos ir saugos priemones darbo vietoje;

| 4. | Europos socialinį fondą; |
| --- | --- |

4.

Europos socialinį fondą;

| 5. | profesinio mokymo politiką, įskaitant profesines kvalifikacijas; |
| --- | --- |

5.

profesinio mokymo politiką, įskaitant profesines kvalifikacijas;

| 6. | laisvą darbuotojų ir pensininkų judėjimą; |
| --- | --- |

6.

laisvą darbuotojų ir pensininkų judėjimą;

| 7. | socialinį dialogą; |
| --- | --- |

7.

socialinį dialogą;

| 8. | visų formų diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje, išskyrus diskriminaciją dėl lyties; |
| --- | --- |

8.

visų formų diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje, išskyrus diskriminaciją dėl lyties;

| 9. | santykius su:






  — | Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

9.

santykius su:

—

Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop),

| — | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu, |
| --- | --- |

—

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu,

| — | Europos mokymo fondu, |
| --- | --- |

—

Europos mokymo fondu,

| — | Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra; |
| --- | --- |

—

Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra;

ir santykius su kitais susijusiais Sąjungos organais ir tarptautinėmis organizacijomis.

VIII.   Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | aplinkos politiką ir aplinkosaugos priemones, visų pirma:






  a) | klimato kaitą; |
| --- | --- | --- |

1.

aplinkos politiką ir aplinkosaugos priemones, visų pirma:

a)

klimato kaitą;

| b) | oro, dirvožemio ir vandens taršą, atliekų tvarkymą ir perdirbimą, pavojingas medžiagas ir preparatus, triukšmo lygius ir biologinės įvairovės apsaugą, |
| --- | --- |

b)

oro, dirvožemio ir vandens taršą, atliekų tvarkymą ir perdirbimą, pavojingas medžiagas ir preparatus, triukšmo lygius ir biologinės įvairovės apsaugą,

| c) | tvarų vystymąsi, |
| --- | --- |

c)

tvarų vystymąsi,

| d) | tarptautines ir regionines aplinkosaugos priemones bei susitarimus, |
| --- | --- |

d)

tarptautines ir regionines aplinkosaugos priemones bei susitarimus,

| e) | žalos aplinkai atitaisymą, |
| --- | --- |

e)

žalos aplinkai atitaisymą,

| f) | civilinę saugą, |
| --- | --- |

f)

civilinę saugą,

| g) | Europos aplinkos agentūrą, |
| --- | --- |

g)

Europos aplinkos agentūrą,

| h) | Europos cheminių medžiagų agentūrą; |
| --- | --- |

h)

Europos cheminių medžiagų agentūrą;

| 2. | visuomenės sveikatą, visų pirma:






  a) | visuomenės sveikatos programas ir konkrečius veiksmus šioje srityje, |
| --- | --- | --- |

2.

visuomenės sveikatą, visų pirma:

a)

visuomenės sveikatos programas ir konkrečius veiksmus šioje srityje,

| b) | vaistų pramonės ir kosmetikos gaminius, |
| --- | --- |

b)

vaistų pramonės ir kosmetikos gaminius,

| c) | su bioterorizmu susijusius sveikatos aspektus, |
| --- | --- |

c)

su bioterorizmu susijusius sveikatos aspektus,

| d) | Europos vaistų vertinimo agentūrą ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą; |
| --- | --- |

d)

Europos vaistų vertinimo agentūrą ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą;

| 3. | maisto saugos klausimus, visų pirma:






  a) | maisto produktų ženklinimą ir saugą, |
| --- | --- | --- |

3.

maisto saugos klausimus, visų pirma:

a)

maisto produktų ženklinimą ir saugą,

| b) | veterinarijos teisės aktus dėl apsaugos nuo rizikos žmonių sveikatai, produktų ir maisto gamybos sistemų tikrinimą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, |
| --- | --- |

b)

veterinarijos teisės aktus dėl apsaugos nuo rizikos žmonių sveikatai, produktų ir maisto gamybos sistemų tikrinimą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą,

| c) | Europos maisto saugos tarnybą ir Europos maisto ir veterinarijos tarnybą. |
| --- | --- |

c)

Europos maisto saugos tarnybą ir Europos maisto ir veterinarijos tarnybą.

IX.   Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos pramonės politiką ir susijusias priemones, naujų technologijų taikymą, įskaitant MVĮ taikomas priemones; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos pramonės politiką ir susijusias priemones, naujų technologijų taikymą, įskaitant MVĮ taikomas priemones;

| 2. | Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, įskaitant mokslą ir technologijas, taip pat tyrimų rezultatų panaudojimą ir skleidimą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, įskaitant mokslą ir technologijas, taip pat tyrimų rezultatų panaudojimą ir skleidimą;

| 3. | Europos kosminės erdvės politiką; |
| --- | --- |

3.

Europos kosminės erdvės politiką;

| 4. | Jungtinių tyrimų centrą, Europos mokslinių tyrimų tarybą, Europos inovacijos ir technologijos institutą, Etaloninių medžiagų ir matavimų institutą, taip pat JET, ITER ir kitus projektus šioje srityje; |
| --- | --- |

4.

Jungtinių tyrimų centrą, Europos mokslinių tyrimų tarybą, Europos inovacijos ir technologijos institutą, Etaloninių medžiagų ir matavimų institutą, taip pat JET, ITER ir kitus projektus šioje srityje;

| 5. | su energetikos politika susijusias Sąjungos priemones apskritai ir atsižvelgiant į energijos vidaus rinkos kūrimą ir veikimą, įskaitant priemones, susijusias su:






  a) | energijos tiekimo saugumu Sąjungoje, |
| --- | --- | --- |

5.

su energetikos politika susijusias Sąjungos priemones apskritai ir atsižvelgiant į energijos vidaus rinkos kūrimą ir veikimą, įskaitant priemones, susijusias su:

a)

energijos tiekimo saugumu Sąjungoje,

| b) | energijos vartojimo efektyvumo bei taupymo skatinimu ir naujų bei atsinaujinančių energijos formų plėtojimu, |
| --- | --- |

b)

energijos vartojimo efektyvumo bei taupymo skatinimu ir naujų bei atsinaujinančių energijos formų plėtojimu,

| c) | energetikos tinklų sujungimo skatinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą energetikos infrastruktūrų srityje; |
| --- | --- |

c)

energetikos tinklų sujungimo skatinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą energetikos infrastruktūrų srityje;

| 6. | Euratomo sutartį ir Euratomo tiekimo agentūrą, branduolinę saugą, eksploatacijos nutraukimą bei atliekų šalinimą branduoliniame sektoriuje; |
| --- | --- |

6.

Euratomo sutartį ir Euratomo tiekimo agentūrą, branduolinę saugą, eksploatacijos nutraukimą bei atliekų šalinimą branduoliniame sektoriuje;

| 7. | informacinę visuomenę, informacines technologijas ir ryšių tinklus be paslaugas, įskaitant technologijas ir saugumo aspektus bei transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą telekomunikacijų infrastruktūros srityje, taip pat Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) veiklą. |
| --- | --- |

7.

informacinę visuomenę, informacines technologijas ir ryšių tinklus be paslaugas, įskaitant technologijas ir saugumo aspektus bei transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą telekomunikacijų infrastruktūros srityje, taip pat Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) veiklą.

X.   Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | vidaus rinką ir muitų sąjungą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų koordinavimą Sąjungos lygmeniu, visų pirma:






  a) | laisvą prekių judėjimą, įskaitant techninių standartų derinimą, |
| --- | --- | --- |

1.

vidaus rinką ir muitų sąjungą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų koordinavimą Sąjungos lygmeniu, visų pirma:

a)

laisvą prekių judėjimą, įskaitant techninių standartų derinimą,

| b) | įsisteigimo teisę, |
| --- | --- |

b)

įsisteigimo teisę,

| c) | laisvę teikti paslaugas, išskyrus finansiniame ir pašto sektoriuose; |
| --- | --- |

c)

laisvę teikti paslaugas, išskyrus finansiniame ir pašto sektoriuose;

| 2. | bendrosios rinkos veikimą, įskaitant galimų bendrosios rinkos, taip pat bendrosios skaitmeninės rinkos, įgyvendinimo kliūčių nustatymo ir panaikinimo priemones; |
| --- | --- |

2.

bendrosios rinkos veikimą, įskaitant galimų bendrosios rinkos, taip pat bendrosios skaitmeninės rinkos, įgyvendinimo kliūčių nustatymo ir panaikinimo priemones;

| 3. | vartotojų ekonominių interesų skatinimą ir apsaugą, išskyrus visuomenės sveikatos ir maisto saugos klausimus; |
| --- | --- |

3.

vartotojų ekonominių interesų skatinimą ir apsaugą, išskyrus visuomenės sveikatos ir maisto saugos klausimus;

| 4. | bendrosios rinkos taisyklių ir vartotojų teisių įgyvendinimo politiką ir teisės aktus. |
| --- | --- |

4.

bendrosios rinkos taisyklių ir vartotojų teisių įgyvendinimo politiką ir teisės aktus.

XI.   Transporto ir turizmo komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | klausimus, susijusius su bendros geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto politikos sukūrimu, visų pirma:






  a) | bendras transportui Europos Sąjungoje taikomas taisykles, |
| --- | --- | --- |

1.

klausimus, susijusius su bendros geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto politikos sukūrimu, visų pirma:

a)

bendras transportui Europos Sąjungoje taikomas taisykles,

| b) | transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą transporto infrastruktūros srityje, |
| --- | --- |

b)

transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą transporto infrastruktūros srityje,

| c) | transporto paslaugų teikimą ir santykius su trečiosiomis šalimis transporto srityje, |
| --- | --- |

c)

transporto paslaugų teikimą ir santykius su trečiosiomis šalimis transporto srityje,

| d) | transporto saugą, |
| --- | --- |

d)

transporto saugą,

| e) | santykius su tarptautinėmis transporto organizacijomis; |
| --- | --- |

e)

santykius su tarptautinėmis transporto organizacijomis;

| f) | Europos jūrų saugumo agentūrą, Europos geležinkelio agentūrą, Europos aviacijos saugos agentūrą ir bendrąją įmonę SESAR; |
| --- | --- |

f)

Europos jūrų saugumo agentūrą, Europos geležinkelio agentūrą, Europos aviacijos saugos agentūrą ir bendrąją įmonę SESAR;

| 2. | pašto paslaugas; |
| --- | --- |

2.

pašto paslaugas;

| 3. | turizmą. |
| --- | --- |

3.

turizmą.

XII.   Regioninės plėtros komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos regioninės plėtros ir sanglaudos politikos veikimą ir plėtojimą, kaip numatyta Sutartyse; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos regioninės plėtros ir sanglaudos politikos veikimą ir plėtojimą, kaip numatyta Sutartyse;

| 2. | Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir kitas Sąjungos regioninės politikos priemones; |
| --- | --- |

2.

Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir kitas Sąjungos regioninės politikos priemones;

| 3. | kitų Sąjungos politikos sričių įtakos ekonominei ir socialinei sanglaudai įvertinimą; |
| --- | --- |

3.

kitų Sąjungos politikos sričių įtakos ekonominei ir socialinei sanglaudai įvertinimą;

| 4. | Sąjungos struktūrinių priemonių derinimą; |
| --- | --- |

4.

Sąjungos struktūrinių priemonių derinimą;

| 5. | sanglaudos politikos miestų aspektą; |
| --- | --- |

5.

sanglaudos politikos miestų aspektą;

| 6. | atokiausius regionus ir salas bei tarpvalstybinį ir regionų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

6.

atokiausius regionus ir salas bei tarpvalstybinį ir regionų bendradarbiavimą;

| 7. | santykius su Regionų komitetu, regionų bendradarbiavimo organizacijomis ir vietos bei regioninės valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

7.

santykius su Regionų komitetu, regionų bendradarbiavimo organizacijomis ir vietos bei regioninės valdžios institucijomis.

XIII.   Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | bendros žemės ūkio politikos veikimą ir plėtojimą; |
| --- | --- |

1.

bendros žemės ūkio politikos veikimą ir plėtojimą;

| 2. | kaimo plėtrą, įskaitant susijusių finansinių priemonių veiklą; |
| --- | --- |

2.

kaimo plėtrą, įskaitant susijusių finansinių priemonių veiklą;

| 3. | teisės aktus šiose srityse:






  a) | veterinarijos ir fitosanitarijos bei gyvūnų pašarų, jei šiomis priemonėmis nesiekiama apsaugoti nuo rizikos žmonių sveikatai, |
| --- | --- | --- |

3.

teisės aktus šiose srityse:

a)

veterinarijos ir fitosanitarijos bei gyvūnų pašarų, jei šiomis priemonėmis nesiekiama apsaugoti nuo rizikos žmonių sveikatai,

| b) | gyvulininkystės ir gyvūnų gerovės; |
| --- | --- |

b)

gyvulininkystės ir gyvūnų gerovės;

| 4. | žemės ūkio produktų kokybės gerinimą; |
| --- | --- |

4.

žemės ūkio produktų kokybės gerinimą;

| 5. | žemės ūkio žaliavų tiekimą; |
| --- | --- |

5.

žemės ūkio žaliavų tiekimą;

| 6. | Bendrijos augalų veislių tarnybą; |
| --- | --- |

6.

Bendrijos augalų veislių tarnybą;

| 7. | miškininkystę ir agrarinę miškininkystę. |
| --- | --- |

7.

miškininkystę ir agrarinę miškininkystę.

XIV.   Žuvininkystės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | bendros žuvininkystės politikos veikimą ir plėtojimą bei jos valdymą; |
| --- | --- |

1.

bendros žuvininkystės politikos veikimą ir plėtojimą bei jos valdymą;

| 2. | žuvų išteklių išsaugojimą, žvejybos ir tokius išteklius naudojančių laivynų valdymą, taip pat jūrų bei taikomuosius žuvininkystės mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

2.

žuvų išteklių išsaugojimą, žvejybos ir tokius išteklius naudojančių laivynų valdymą, taip pat jūrų bei taikomuosius žuvininkystės mokslinius tyrimus;

| 3. | žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos bendrą organizavimą ir jų perdirbimą bei prekybą jais; |
| --- | --- |

3.

žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos bendrą organizavimą ir jų perdirbimą bei prekybą jais;

| 4. | struktūrinę žuvininkystės ir akvakultūros sektorių politiką, įskaitant žuvininkystės orientavimo finansines priemones ir fondus, skirtus šiems sektoriams remti; |
| --- | --- |

4.

struktūrinę žuvininkystės ir akvakultūros sektorių politiką, įskaitant žuvininkystės orientavimo finansines priemones ir fondus, skirtus šiems sektoriams remti;

| 5. | integruotą jūrų politiką, kiek tai susiję su žvejybos veikla; |
| --- | --- |

5.

integruotą jūrų politiką, kiek tai susiję su žvejybos veikla;

| 6. | partnerystės susitarimus dėl tvarios žvejybos ir žuvininkystės, regionines žuvininkystės organizacijas ir tarptautinių įsipareigojimų žuvininkystės srityje įgyvendinimą. |
| --- | --- |

6.

partnerystės susitarimus dėl tvarios žvejybos ir žuvininkystės, regionines žuvininkystės organizacijas ir tarptautinių įsipareigojimų žuvininkystės srityje įgyvendinimą.

XV.   Kultūros ir švietimo komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos Sąjungos kultūrinius aspektus, visų pirma:






  a) | geresnį kultūros pažinimą ir populiarinimą, |
| --- | --- | --- |

1.

Europos Sąjungos kultūrinius aspektus, visų pirma:

a)

geresnį kultūros pažinimą ir populiarinimą,

| b) | kultūrinės ir kalbinės įvairovės apsaugą ir skatinimą, |
| --- | --- |

b)

kultūrinės ir kalbinės įvairovės apsaugą ir skatinimą,

| c) | kultūrinio paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kultūrinius mainus ir meninę kūrybą; |
| --- | --- |

c)

kultūrinio paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kultūrinius mainus ir meninę kūrybą;

| 2. | Sąjungos švietimo politiką, įskaitant Europos aukštojo mokslo erdvę, europinių mokyklų sistemos ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos švietimo politiką, įskaitant Europos aukštojo mokslo erdvę, europinių mokyklų sistemos ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą;

| 3. | audiovizualinę politiką bei informacinės visuomenės kultūrinius ir švietimo aspektus; |
| --- | --- |

3.

audiovizualinę politiką bei informacinės visuomenės kultūrinius ir švietimo aspektus;

| 4. | jaunimo politiką; |
| --- | --- |

4.

jaunimo politiką;

| 5. | sporto ir laisvalaikio politikos plėtojimą; |
| --- | --- |

5.

sporto ir laisvalaikio politikos plėtojimą;

| 6. | informacijos ir žiniasklaidos politiką; |
| --- | --- |

6.

informacijos ir žiniasklaidos politiką;

| 7. | bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis kultūros ir švietimo srityse ir už santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis. |
| --- | --- |

7.

bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis kultūros ir švietimo srityse ir už santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis.

XVI.   Teisės reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos teisės aiškinimą, taikymą ir stebėseną, Sąjungos teisės aktų suderinamumą su pirmine teise, įskaitant teisinio pagrindo parinkimą ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos teisės aiškinimą, taikymą ir stebėseną, Sąjungos teisės aktų suderinamumą su pirmine teise, įskaitant teisinio pagrindo parinkimą ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi;

| 2. | tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą tiek, kiek tai yra susiję su Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

2.

tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą tiek, kiek tai yra susiję su Europos Sąjunga;

| 3. | geresnę teisėkūrą ir Sąjungos teisės supaprastinimą; |
| --- | --- |

3.

geresnę teisėkūrą ir Sąjungos teisės supaprastinimą;

| 4. | Parlamento teisių ir prerogatyvų teisinę apsaugą, įskaitant dalyvavimą Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamose bylose; |
| --- | --- |

4.

Parlamento teisių ir prerogatyvų teisinę apsaugą, įskaitant dalyvavimą Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamose bylose;

| 5. | valstybių narių teisinę sistemą įtakojančius Sąjungos aktus, visų pirma šiose srityse:






  a) | civilinės ir komercinės teisės, |
| --- | --- | --- |

5.

valstybių narių teisinę sistemą įtakojančius Sąjungos aktus, visų pirma šiose srityse:

a)

civilinės ir komercinės teisės,

| b) | bendrovių teisės, |
| --- | --- |

b)

bendrovių teisės,

| c) | intelektinės nuosavybės teisės, |
| --- | --- |

c)

intelektinės nuosavybės teisės,

| d) | proceso teisės; |
| --- | --- |

d)

proceso teisės;

| 6. | teisminio ir administracinio bendradarbiavimo civilinėse bylose priemones; |
| --- | --- |

6.

teisminio ir administracinio bendradarbiavimo civilinėse bylose priemones;

| 7. | atsakomybę aplinkosaugos srityje ir sankcijas už nusikaltimus aplinkai; |
| --- | --- |

7.

atsakomybę aplinkosaugos srityje ir sankcijas už nusikaltimus aplinkai;

| 8. | etikos klausimus, susijusius su naujosiomis technologijomis, kartu su kompetentingais komitetais taikant darbo su susijusiais komitetais procedūrą; |
| --- | --- |

8.

etikos klausimus, susijusius su naujosiomis technologijomis, kartu su kompetentingais komitetais taikant darbo su susijusiais komitetais procedūrą;

| 9. | Parlamento narių statutą ir Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus; |
| --- | --- |

9.

Parlamento narių statutą ir Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus;

| 10. | Parlamento narių privilegijas ir imunitetus bei jų įgaliojimų patikrinimą; |
| --- | --- |

10.

Parlamento narių privilegijas ir imunitetus bei jų įgaliojimų patikrinimą;

| 11. | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo struktūrą ir statutą; |
| --- | --- |

11.

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo struktūrą ir statutą;

| 12. | Vidaus rinkos derinimo tarnybą. |
| --- | --- |

12.

Vidaus rinkos derinimo tarnybą.

XVII.   Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje, įskaitant mažumų apsaugą, kaip nustatyta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

1.

piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje, įskaitant mažumų apsaugą, kaip nustatyta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| 2. | priemones kovojant prieš visų formų diskriminaciją, išskyrus diskriminaciją dėl lyties arba diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje; |
| --- | --- |

2.

priemones kovojant prieš visų formų diskriminaciją, išskyrus diskriminaciją dėl lyties arba diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje;

| 3. | teisės aktus dėl skaidrumo ir fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis; |
| --- | --- |

3.

teisės aktus dėl skaidrumo ir fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis;

| 4. | laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimą ir plėtrą, laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, visų pirma:






  a) | priemones, susijusias su asmenų atvykimu ir judėjimu, prieglobsčiu, migracija, |
| --- | --- | --- |

4.

laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimą ir plėtrą, laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, visų pirma:

a)

priemones, susijusias su asmenų atvykimu ir judėjimu, prieglobsčiu, migracija,

| b) | priemones, susijusias su integruotu išorės sienų valdymu, |
| --- | --- |

b)

priemones, susijusias su integruotu išorės sienų valdymu,

| c) | priemones, susijusias su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, įskaitant terorizmą, ir esmines bei procedūrines priemones, susijusias su nuoseklesnio Sąjungos požiūrio į baudžiamąją teisę plėtojimą; |
| --- | --- |

c)

priemones, susijusias su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, įskaitant terorizmą, ir esmines bei procedūrines priemones, susijusias su nuoseklesnio Sąjungos požiūrio į baudžiamąją teisę plėtojimą;

| 5. | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centrą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, Europolą, Eurojustą, Europos policijos kolegiją (Cepol), Europos prokuratūrą ir kitas toje pat srityje veikiančias įstaigas ir agentūras; |
| --- | --- |

5.

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centrą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, Europolą, Eurojustą, Europos policijos kolegiją (Cepol), Europos prokuratūrą ir kitas toje pat srityje veikiančias įstaigas ir agentūras;

| 6. | akivaizdžios rizikos, kada valstybė narė gali rimtai pažeisti visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą. |
| --- | --- |

6.

akivaizdžios rizikos, kada valstybė narė gali rimtai pažeisti visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą.

XVIII.   Konstitucinių reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos integracijos institucinius aspektus, visų pirma, įprastinių ar supaprastintų Sutarties persvarstymo procedūrų parengimą, iniciavimą ir eigą; |
| --- | --- |

1.

Europos integracijos institucinius aspektus, visų pirma, įprastinių ar supaprastintų Sutarties persvarstymo procedūrų parengimą, iniciavimą ir eigą;

| 2. | Sutarčių įgyvendinimą ir jų veikimo įvertinimą; |
| --- | --- |

2.

Sutarčių įgyvendinimą ir jų veikimo įvertinimą;

| 3. | derybų dėl Sąjungos plėtros ar išstojimo iš jos institucinius padarinius; |
| --- | --- |

3.

derybų dėl Sąjungos plėtros ar išstojimo iš jos institucinius padarinius;

| 4. | santykius tarp institucijų, įskaitant tarpinstitucinių susitarimų, kuriuos ruošiamasi patvirtinti Parlamente, nagrinėjimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

4.

santykius tarp institucijų, įskaitant tarpinstitucinių susitarimų, kuriuos ruošiamasi patvirtinti Parlamente, nagrinėjimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 2 dalį;

| 5. | vienodą rinkimų tvarką; |
| --- | --- |

5.

vienodą rinkimų tvarką;

| 6. | Europos politines partijas ir politinius fondus, nepažeidžiant Biuro įgaliojimų; |
| --- | --- |

6.

Europos politines partijas ir politinius fondus, nepažeidžiant Biuro įgaliojimų;

| 7. | atvejų, kai valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą; |
| --- | --- |

7.

atvejų, kai valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą;

| 8. | Darbo tvarkos taisyklių aiškinimą ir taikymą bei pasiūlymus dėl jų keitimo. |
| --- | --- |

8.

Darbo tvarkos taisyklių aiškinimą ir taikymą bei pasiūlymus dėl jų keitimo.

XIX.   Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | moterų teisių Sąjungoje apibrėžimą, skatinimą ir apsaugą bei susijusias Sąjungos priemones; |
| --- | --- |

1.

moterų teisių Sąjungoje apibrėžimą, skatinimą ir apsaugą bei susijusias Sąjungos priemones;

| 2. | moterų teisių skatinimą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

2.

moterų teisių skatinimą trečiosiose šalyse;

| 3. | lygių galimybių politiką, įskaitant vyrų ir moterų lygybės dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe skatinimą; |
| --- | --- |

3.

lygių galimybių politiką, įskaitant vyrų ir moterų lygybės dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe skatinimą;

| 4. | visų formų smurto ir diskriminacijos dėl lyties panaikinimą; |
| --- | --- |

4.

visų formų smurto ir diskriminacijos dėl lyties panaikinimą;

| 5. | lygių galimybių principo įgyvendinimą ir plėtotę visuose politikos sektoriuose; |
| --- | --- |

5.

lygių galimybių principo įgyvendinimą ir plėtotę visuose politikos sektoriuose;

| 6. | tarptautinių su moterų teisėmis susijusių susitarimų ir konvencijų nuolatinę peržiūrą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

tarptautinių su moterų teisėmis susijusių susitarimų ir konvencijų nuolatinę peržiūrą ir įgyvendinimą;

| 7. | informuotumo apie moterų teises didinimą. |
| --- | --- |

7.

informuotumo apie moterų teises didinimą.

XX.   Peticijų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | peticijas; |
| --- | --- |

1.

peticijas;

| 2. | viešųjų svarstymų, susijusių su piliečių iniciatyvomis, rengimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 197a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

viešųjų svarstymų, susijusių su piliečių iniciatyvomis, rengimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 197a straipsnį;

| 3. | ryšius su Europos ombudsmenu.“ |
| --- | --- |

3.

ryšius su Europos ombudsmenu.“

| 2. | nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios pirmą aštuntosios kadencijos pirmosios sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios pirmą aštuntosios kadencijos pirmosios sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

---

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/169 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/169

---

P7_TA(2014)0035

Darbo tvarkos taisyklių nuostatų dėl Parlamento narių imuniteto atšaukimo ir jo gynimo dalinis keitimas

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dėl Parlamento narių imuniteto gynimo ir jo atšaukimo dalinio keitimo (2013/2031(REG))

(2016/C 482/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pirmininko 2012 m. lapkričio 9 d. laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pirmininko 2012 m. lapkričio 9 d. laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0012/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0012/2014),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

| 2. | primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija.

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
  pirmiausia siekia išlikti
  principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
  užtikrinti
  Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. | 1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
  išlieka
  principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
  užtikrina
  Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.
  Bet koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei šiame straipsnyje nurodytais principais. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
  pirmiausia siekia išlikti
  principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
  užtikrinti
  Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.

1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
  išlieka
  principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
  užtikrina
  Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.
  Bet koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei šiame straipsnyje nurodytais principais.

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kiekvienas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos Parlamento pirmininkui pateiktas prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2.
     
  Kiekvienas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos Parlamento pirmininkui pateiktas prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.

Išbraukta.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kiekvienas Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario Parlamento pirmininkui atsiųstas prašymas ginti imunitetą ir privilegijas yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.
     
  Kiekvienas Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario Parlamento pirmininkui atsiųstas prašymas ginti imunitetą ir privilegijas yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.

Išbraukta.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Tuo atveju, kai Parlamento narys yra sulaikomas ar apribojama jo judėjimo laisvė pažeidžiant privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, nedelsdamas gali imtis iniciatyvos patvirtinti atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4.
     
  Tuo atveju, kai Parlamento narys yra sulaikomas ar apribojama jo judėjimo laisvė pažeidžiant privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, nedelsdamas gali imtis iniciatyvos patvirtinti atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.

Išbraukta.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei: |
| | — | jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4a.
     
  Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei:

—

jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir

| — | jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti. |
| --- | --- |

—

jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti.

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis |
| | Privilegijų ir imuniteto gynimas |
| | 1.
     
  Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 7 straipsnio - 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai tikrai buvo pažeisti. |
| | 2.
     
  Ypač toks prašymas ginti privilegijas ir imunitetus gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai arba einant pareigas pareiškiama nuomonė ar balsuojama, arba tokios aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai. |
| | 3.
     
  Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas. |
| | 4.
     
  Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą. |
| | 5.
     
  Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali pateikti prašymą dėl šio sprendimo persvarstymo ir pridėti naujų įrodymų. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6a straipsnis

Privilegijų ir imuniteto gynimas

1.
     
  Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 7 straipsnio - 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai tikrai buvo pažeisti.

2.
     
  Ypač toks prašymas ginti privilegijas ir imunitetus gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai arba einant pareigas pareiškiama nuomonė ar balsuojama, arba tokios aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai.

3.
     
  Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas.

4.
     
  Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą.

5.
     
  Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali pateikti prašymą dėl šio sprendimo persvarstymo ir pridėti naujų įrodymų. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti.

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b straipsnis |
| | Skubūs Parlamento pirmininko veiksmai siekiant patvirtinti imunitetą |
| | 1.
     
  Tuo atveju, kai Parlamento narys sulaikomas ar jo judėjimo laisvė apribojama, kaip manoma, pažeidžiant jo privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali skubos tvarka imtis iniciatyvos, kad patvirtintų atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą. |
| | 2.
     
  Parlamento pirmininkui pasinaudojus pagal 1 dalį jam suteiktais įgaliojimais, komitetas kitame savo posėdyje atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvą. Jei komitetas mano esant reikalinga, jis gali parengti pranešimą ir pateikti jį Parlamentui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6b straipsnis

Skubūs Parlamento pirmininko veiksmai siekiant patvirtinti imunitetą

1.
     
  Tuo atveju, kai Parlamento narys sulaikomas ar jo judėjimo laisvė apribojama, kaip manoma, pažeidžiant jo privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali skubos tvarka imtis iniciatyvos, kad patvirtintų atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.

2.
     
  Parlamento pirmininkui pasinaudojus pagal 1 dalį jam suteiktais įgaliojimais, komitetas kitame savo posėdyje atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvą. Jei komitetas mano esant reikalinga, jis gali parengti pranešimą ir pateikti jį Parlamentui.

Pakeitimas 9

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1.
     
  Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti
  imunitetą ir
  privilegijas
  atsakingas
  komitetas nagrinėja nedelsdamas
  ir ta pačia tvarka, kuria jie buvo pateikti
  . | 1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas
  ir imunitetus
  komitetas nagrinėja nedelsdamas
  , tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti
  imunitetą ir
  privilegijas
  atsakingas
  komitetas nagrinėja nedelsdamas
  ir ta pačia tvarka, kuria jie buvo pateikti
  .

1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas
  ir imunitetus
  komitetas nagrinėja nedelsdamas
  , tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą
  .

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar ginamas.
  Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė duoti paaiškinimus. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius. | 3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar
  privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar ginamas.
  Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė duoti paaiškinimus. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius.

3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar
  privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius, ir jam gali atstovauti kitas Parlamento narys. |
| | Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą. |
| | Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam. |
| | Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas. |
| | Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius, ir jam gali atstovauti kitas Parlamento narys.

Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą.

Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam.

Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas.

Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą.

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kai Parlamento narys privalo dalyvauti teisme kaip liudininkas ar ekspertas, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imunitetą, jei: | Išbraukta. |
| — | jis neprivalo dalyvauti teisme tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdytų ar kitaip apsunkintų jo parlamentinės veiklos vykdymą, arba jei jis gali pateikti raštišką ar kitokio pobūdžio pareiškimą, kas netrukdytų jam vykdyti savo parlamentinių pareigų; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

5.
     
  Kai Parlamento narys privalo dalyvauti teisme kaip liudininkas ar ekspertas, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imunitetą, jei:

Išbraukta.

—

jis neprivalo dalyvauti teisme tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdytų ar kitaip apsunkintų jo parlamentinės veiklos vykdymą, arba jei jis gali pateikti raštišką ar kitokio pobūdžio pareiškimą, kas netrukdytų jam vykdyti savo parlamentinių pareigų;

| — | jis neprivalo liudyti dėl įgaliojimų vykdymo metu konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jo manymu, nedera atskleisti. |
| --- | --- |

—

jis neprivalo liudyti dėl įgaliojimų vykdymo metu konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jo manymu, nedera atskleisti.

Pakeitimas 14

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Prašymo ginti privilegijas ir imunitetą atveju komitetas nustato, ar susidariusios aplinkybės yra administracinio pobūdžio ar kitokie Parlamento narių, vykstančių į posėdžių vietą ir iš jos, laisvą judėjimą ribojantys suvaržymai, ar su nuomonės pareiškimu ar balsavimu vykdant įgaliojimus susiję apribojimai, ar aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje numatytiems atvejams, nepriklausantiems nacionalinės teisės sričiai, ir pateikia atitinkamai institucijai pasiūlymą padaryti reikiamas išvadas. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6.
     
  Prašymo ginti privilegijas ir imunitetą atveju komitetas nustato, ar susidariusios aplinkybės yra administracinio pobūdžio ar kitokie Parlamento narių, vykstančių į posėdžių vietą ir iš jos, laisvą judėjimą ribojantys suvaržymai, ar su nuomonės pareiškimu ar balsavimu vykdant įgaliojimus susiję apribojimai, ar aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje numatytiems atvejams, nepriklausantiems nacionalinės teisės sričiai, ir pateikia atitinkamai institucijai pasiūlymą padaryti reikiamas išvadas.

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 10 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.
     
  Kai Parlamento pirmininkas naudojasi 6 straipsnio 4 dalies jam suteiktais įgaliojimais, atsakingas komitetas atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvas kito savo posėdžio metu. Jei mano esant reikalinga, komitetas gali pateikti Parlamentui pranešimą. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

10.
     
  Kai Parlamento pirmininkas naudojasi 6 straipsnio 4 dalies jam suteiktais įgaliojimais, atsakingas komitetas atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvas kito savo posėdžio metu. Jei mano esant reikalinga, komitetas gali pateikti Parlamentui pranešimą.

Išbraukta.

Pakeitimas 16

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 12 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

12a.
     
  Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2014 m. sausio 14 d., antradienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/176

---

P7_TA(2014)0004

Naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamas CO2 kiekis ***I

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0394),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0185/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 4 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 4 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0168/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 44, 2013 2 15, p. 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0191

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 nustatant būdus, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 253/2014.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/178 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/178

---

P7_TA(2014)0005

Vartotojų programa 2014–2020 m. ***I

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0707), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0707),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 169 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 169 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0397/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 23 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 23 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0214/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 89

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 217.

---

P7_TC1-COD(2011)0340

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl daugiametės vartotojų 2014–2020 m. programos, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1926/2006/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 254/2014.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/179 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/179

---

P7_TA(2014)0006

Tam tikrų Bendrijos tarifinių aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotų administravimas ***I

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 774/94, atidarantis tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantis tokių kvotų administravimą (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0906), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0906),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0524/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0524/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 28 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 28 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0212/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0212/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1);

| 2. | pritaria Komisijos pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2012 m. rugsėjo 12 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2012)0328).

---

P7_TC1-COD(2011)0445

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 nuostatos, susijusios su įgyvendinimo ir deleguotaisiais įgaliojimais, kurie turi būti suteikti Komisijai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 252/2014.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl kodifikavimo

Priimant šį reglamentą reikės padaryti daug pakeitimų konkrečiuose aktuose. Kad susiję aktai būtų aiškesni, Komisija pasiūlys kuo greičiau, ne vėliau kaip iki 2014 m. rugsėjo 30 d., juos kodifikuoti, kai tik bus priimtas minėtas reglamentas.

Komisijos pareiškimas dėl deleguotųjų aktų

Kalbant apie šį reglamentą, Komisija primena Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalyje nurodytą įsipareigojimą rengiant deleguotuosius aktus teikti Parlamentui visą informaciją ir dokumentus savo susitikimų su nacionaliniais ekspertais klausimu.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/181

---

P7_TA(2014)0007

Alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importas ***I

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0918), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0918),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0005/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0005/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 28 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 28 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0209/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0209/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1);

| 2. | pritaria Komisijos pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2012 m. rugsėjo 12 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2012)0329).

---

P7_TC1-COD(2011)0453

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2008/97, (EB) Nr. 779/98 ir (EB) Nr. 1506/98, susiję su alyvuogių aliejaus ir kitų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Turkija, importu, dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Komisijai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 255/2014.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl kodifikavimo

Priėmus šį reglamentą reikės padaryti nemažai pakeitimų atitinkamuose aktuose. Kad susiję aktai būtų aiškesni, Komisija pasiūlys kuo greičiau po to, kai reglamentas bus priimtas, ir ne vėliau kaip iki 2014 m. rugsėjo 30 d. juos kodifikuoti.

Komisijos pareiškimas dėl deleguotųjų aktų

Kalbant apie šį reglamentą, Komisija primena pagal Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalį prisiimtą įsipareigojimą rengiant deleguotuosius aktus teikti Parlamentui visą informaciją ir dokumentus, susijusius su jos susitikimais su nacionaliniais ekspertais.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/183

---

P7_TA(2014)0008

Aromatizuotų vyno produktų geografinės nuorodos ***I

2014 m. sausio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžimo, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0530), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0530),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį bei 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį bei 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0234/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Liuksemburgo parlamento pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Liuksemburgo parlamento pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. gruodžio 7 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. gruodžio 7 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7-0158/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 67.

---

P7_TC1-COD(2011)0231

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 251/2014.)

---

2014 m. sausio 15 d., trečiadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/184

---

P7_TA(2014)0019

Tarybos sprendimo 2007/124/EB, Euratomas panaikinimas ***

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/124/EB, Euratomas, 2007–2013 m. laikotarpiui įkuriantis specialiąją programą „Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas“ kaip Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos dalį, projekto (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2016/C 482/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15187/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15187/2013),

| — | atsižvelgdamas į pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį pateiktą Tarybos prašymą pritarti (C7-0418/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį pateiktą Tarybos prašymą pritarti (C7-0418/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0432/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0432/2013),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/185

---

P7_TA(2014)0020

ES ir Rusijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimas ***

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimo projekto (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 482/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimo projektą (13152/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo atnaujinimo projektą (13152/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimą 2000/742/EB dėl Europos Bendrijų ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimą 2000/742/EB dėl Europos Bendrijų ir Rusijos Federacijos Vyriausybės mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo,

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0370/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį, 90 straipsnio 7 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį, 90 straipsnio 7 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0473/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0473/2013),

| 1. | pritaria susitarimo atnaujinimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo atnaujinimui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/186

---

P7_TA(2014)0021

Apyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

(Konsultavimosi procedūra – nauja redakcija)

(2016/C 482/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0184), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0184),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0132/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 17 d. Teisės reikalų komiteto laišką Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 17 d. Teisės reikalų komiteto laišką Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0479/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0479/2013),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Bendra Sąjungos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios turėtų užtikrinti, kad ši sistema būtų saugi, patikima ir veiksminga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Bendra Sąjungos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios turėtų užtikrinti, kad ši sistema būtų saugi, patikima ir veiksminga.

| (4) | Bendra Sąjungos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios turėtų užtikrinti, kad ši sistema būtų saugi, patikima ir veiksminga.
  Ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas užkirsti kelią padirbinėjimui; |
| --- | --- |

(4)

Bendra Sąjungos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios turėtų užtikrinti, kad ši sistema būtų saugi, patikima ir veiksminga.
  Ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas užkirsti kelią padirbinėjimui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Visą svarbią informaciją apie naują nacionalinį apyvartinių monetų dizainą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | 8.   Visą svarbią informaciją apie naują nacionalinį apyvartinių monetų dizainą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| | Komisija praneša Europos Parlamentui apie visus prieštaravimus, kuriuos ji pareiškia pagal 5 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   Visą svarbią informaciją apie naują nacionalinį apyvartinių monetų dizainą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8.   Visą svarbią informaciją apie naują nacionalinį apyvartinių monetų dizainą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Komisija praneša Europos Parlamentui apie visus prieštaravimus, kuriuos ji pareiškia pagal 5 dalį.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/188

---

P7_TA(2014)0023

Tachografai ir su kelių transportu susiję socialiniai teisės aktai ***II

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 482/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11532/4/2013 – C7-0410/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11532/4/2013 – C7-0410/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0451) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0451) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0471/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0471/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 79.

(2)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 105.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl Reglamento (EB) Nr. 561/2006

Siekdama užtikrinti veiksmingą ir vienodą teisės aktų dėl važiavimo laiko ir poilsio laiko įgyvendinimą, Komisija ir toliau atidžiai stebės šių teisės aktų įgyvendinimą ir prireikus imsis atitinkamų iniciatyvų.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/189 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/189

---

P7_TA(2014)0024

Koncesijos sutarčių suteikimas ***I

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0897),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir 62 bei 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0004/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir 62 bei 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0004/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Bundesrato, Ispanijos Deputatų Kongreso ir Austrijos Federalinės Tarybos pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Bundesrato, Ispanijos Deputatų Kongreso ir Austrijos Federalinės Tarybos pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0030/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0030/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 84.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 74.

---

P7_TC1-COD(2011)0437

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/23/ES.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/190

---

P7_TA(2014)0025

Viešieji pirkimai ***I

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0896),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, taip pat į 62 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0006/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, taip pat į 62 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0006/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento ir Jungtinės Karalystės parlamento Bendruomenių rūmų pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento ir Jungtinės Karalystės parlamento Bendruomenių rūmų pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos, Užimtumo ir socialinių reikalų, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos, Transporto ir turizmo, Regioninės plėtros bei Teisės reikalų komitetų nuomones (A7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos, Užimtumo ir socialinių reikalų, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos, Transporto ir turizmo, Regioninės plėtros bei Teisės reikalų komitetų nuomones (A7-0007/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 84.

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0438

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/24/ES.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/191

---

P7_TA(2014)0026

Subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomi pirkimai ***I

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0895), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0895),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0007/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0007/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento ir Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento ir Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0034/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 84.

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0439

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/../ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/25/ES.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/192

---

P7_TA(2014)0027

Prekių ir paslaugų patekimas į viešųjų pirkimų rinkas ***I

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/41)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pirma antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas | dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir
  koncesijų
  vidaus rinką
  ir
  procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas. |
| (Tekstas svarbus EEE) | (Tekstas svarbus EEE) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas

dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir
  koncesijų
  vidaus rinką
  ir
  procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas.

(Tekstas svarbus EEE)

(Tekstas svarbus EEE)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdami į persvarstytas viešųjų pirkimų direktyvas (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ir 2011/0437(COD)); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdami į persvarstytas viešųjų pirkimų direktyvas (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ir 2011/0437(COD));

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdami į persvarstytą daugiašalę Sutartį dėl viešųjų pirkimų (SVP); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdami į persvarstytą daugiašalę Sutartį dėl viešųjų pirkimų (SVP);

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus bei siekti aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus bei siekti aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą;

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus bei siekti aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia,
  apsaugotų savo vertybes, svarbiausius interesus, užtikrintų saugumą, nepriklausomumą bei vientisumą ir
  skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus bei siekti aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia,
  apsaugotų savo vertybes, svarbiausius interesus, užtikrintų saugumą, nepriklausomumą bei vientisumą ir
  skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą;

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | perstvarstytoje daugiašalėje Pasaulio prekybos organizacijos (toliau
   –
  PPO) Sutartyje dėl viešųjų pirkimų (toliau
   –
  SVP) numatoma tik ribota Sąjungos bendrovių patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas galimybė ir ji taikoma tik ribotam PPO narių, kurios yra SVP šalys, skaičiui. 2013 m. gruodžio mėn. Sąjunga ratifikavo persvarstytą SVP; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

perstvarstytoje daugiašalėje Pasaulio prekybos organizacijos (toliau
   –
  PPO) Sutartyje dėl viešųjų pirkimų (toliau
   –
  SVP) numatoma tik ribota Sąjungos bendrovių patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas galimybė ir ji taikoma tik ribotam PPO narių, kurios yra SVP šalys, skaičiui. 2013 m. gruodžio mėn. Sąjunga ratifikavo persvarstytą SVP;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Pasaulio prekybos organizacijoje ir dvišaliuose santykiuose Sąjunga remia platų tarptautinį Sąjungos ir jos prekybos partnerių viešųjų pirkimų rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Pasaulio prekybos organizacijoje ir dvišaliuose santykiuose Sąjunga remia platų tarptautinį Sąjungos ir jos prekybos partnerių viešųjų pirkimų rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo;

| (5) | Pasaulio prekybos organizacijoje ir dvišaliuose santykiuose Sąjunga remia platų tarptautinį Sąjungos ir jos prekybos partnerių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; |
| --- | --- |

(5)

Pasaulio prekybos organizacijoje ir dvišaliuose santykiuose Sąjunga remia platų tarptautinį Sąjungos ir jos prekybos partnerių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | viešieji pirkimai yra svarbi Sąjungos bendrojo vidaus produkto dalis, taigi turėtų būti naudojami Sąjungos inovacijų ir pramonės gamybos potencialui didinti. Atsižvelgiant į Sąjungos tvarios pramonės politikos strategiją, reikėtų neįtraukti nesąžiningų pasiūlymų, kurie apima ne Sąjungos kilmės prekes ir (arba) paslaugas. Kartu reikėtų užtikrinti abipusiškumą ir sąžiningas Sąjungos pramonės atstovų patekimo į rinką sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

viešieji pirkimai yra svarbi Sąjungos bendrojo vidaus produkto dalis, taigi turėtų būti naudojami Sąjungos inovacijų ir pramonės gamybos potencialui didinti. Atsižvelgiant į Sąjungos tvarios pramonės politikos strategiją, reikėtų neįtraukti nesąžiningų pasiūlymų, kurie apima ne Sąjungos kilmės prekes ir (arba) paslaugas. Kartu reikėtų užtikrinti abipusiškumą ir sąžiningas Sąjungos pramonės atstovų patekimo į rinką sąlygas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | Sąjungos prekybos politika, skatindama geresnes darbo sąlygas, darbo saugą ir sveikatos apsaugą ir pagrindines teises, turėtų padėti mažinti skurdą pasaulyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

Sąjungos prekybos politika, skatindama geresnes darbo sąlygas, darbo saugą ir sveikatos apsaugą ir pagrindines teises, turėtų padėti mažinti skurdą pasaulyje;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų rinkas tarptautinei konkurencijai ar neatveria jų labiau nei tai darė iki šiol. Todėl Sąjungos
  ūkio subjektai
  susiduria su viešųjų pirkimų ribojamaisiais veiksmais daugelyje Sąjungos prekybos partnerių. Dėl tų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų netenkama daug prekybos galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų rinkas tarptautinei konkurencijai ar neatveria jų labiau nei tai darė iki šiol. Todėl Sąjungos
  ūkio subjektai
  susiduria su viešųjų pirkimų ribojamaisiais veiksmais daugelyje Sąjungos prekybos partnerių. Dėl tų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų netenkama daug prekybos galimybių;

| (6) | daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas tarptautinei konkurencijai ar neatveria jų labiau nei tai darė iki šiol. Todėl Sąjungos
  ekonominės veiklos vykdytojai
  susiduria su viešųjų pirkimų ribojamaisiais veiksmais daugelyje Sąjungos prekybos partnerių. Dėl tų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų netenkama daug prekybos galimybių; |
| --- | --- |

(6)

daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas tarptautinei konkurencijai ar neatveria jų labiau nei tai darė iki šiol. Todėl Sąjungos
  ekonominės veiklos vykdytojai
  susiduria su viešųjų pirkimų ribojamaisiais veiksmais daugelyje Sąjungos prekybos partnerių. Dėl tų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų netenkama daug prekybos galimybių;

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (11) yra vos kelios nuostatos dėl Sąjungos viešųjų pirkimų politikos išorės matmens, t. y. Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsniai. Tų nuostatų taikymo sritis ribota, ir, kadangi jos
  nėra
  pakankamai išaiškintos, perkančiosios organizacijos ar subjektai jas
  taiko
  retai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (11) yra vos kelios nuostatos dėl Sąjungos viešųjų pirkimų politikos išorės matmens, t. y. Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsniai. Tų nuostatų taikymo sritis ribota, ir, kadangi jos
  nėra
  pakankamai išaiškintos, perkančiosios organizacijos ar subjektai jas
  taiko
  retai;

| (7) | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (11) yra vos kelios nuostatos dėl Sąjungos viešųjų pirkimų politikos išorės matmens, t. y. Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsniai. Tų nuostatų taikymo sritis
  buvo
  ribota, ir, kadangi jos
  nebuvo
  pakankamai išaiškintos, perkančiosios organizacijos ar subjektai jas
  taikė
  retai
  , todėl jas reikėtų pakeisti glaustesnėmis taikytinomis nuostatomis
  ; |
| --- | --- |

(7)

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (11) yra vos kelios nuostatos dėl Sąjungos viešųjų pirkimų politikos išorės matmens, t. y. Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsniai. Tų nuostatų taikymo sritis
  buvo
  ribota, ir, kadangi jos
  nebuvo
  pakankamai išaiškintos, perkančiosios organizacijos ar subjektai jas
  taikė
  retai
  , todėl jas reikėtų pakeisti glaustesnėmis taikytinomis nuostatomis
  ;

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

7a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | konkursų dalyvių iš trečiųjų šalių patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų rinkas turėtų būti nustatytas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2014/.../ES

   (12)

  , 2014/.../ES

   (13)

  ir 2014/.../ES

   (14)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

konkursų dalyvių iš trečiųjų šalių patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų rinkas turėtų būti nustatytas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2014/.../ES

   (12)

  , 2014/.../ES

   (13)

  ir 2014/.../ES

   (14)

  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | pagal SESV 207 straipsnį, bendra prekybos politika viešųjų pirkimų srityje turi būti grindžiama vienodais principais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

pagal SESV 207 straipsnį, bendra prekybos politika viešųjų pirkimų srityje turi būti grindžiama vienodais principais;

| (8) | pagal SESV 207 straipsnį, bendra prekybos politika viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje turi būti grindžiama vienodais principais; |
| --- | --- |

(8)

pagal SESV 207 straipsnį, bendra prekybos politika viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje turi būti grindžiama vienodais principais;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant Sąjungos ir trečiųjų šalių
  ūkio subjektams
  , perkančiosioms organizacijoms ar subjektams užtikrinti teisinį tikrumą, tarptautiniai įsileidimo į rinką įsipareigojimai, kuriuos viešųjų pirkimų srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, turėtų būti įtvirtinti ES teisės sistemoje, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų taikymas. Komisija turėtų paskelbti esamų Europos Sąjungos įsileidimo į rinką tarptautinių įsipareigojimų taikymo gaires. Tos gairės turėtų būti nuolat atnaujinamos ir teikti patogią naudoti informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant Sąjungos ir trečiųjų šalių
  ūkio subjektams
  , perkančiosioms organizacijoms ar subjektams užtikrinti teisinį tikrumą, tarptautiniai įsileidimo į rinką įsipareigojimai, kuriuos viešųjų pirkimų srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, turėtų būti įtvirtinti ES teisės sistemoje, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų taikymas. Komisija turėtų paskelbti esamų Europos Sąjungos įsileidimo į rinką tarptautinių įsipareigojimų taikymo gaires. Tos gairės turėtų būti nuolat atnaujinamos ir teikti patogią naudoti informaciją;

| (9) | siekiant Sąjungos ir trečiųjų šalių
  ekonominės veiklos vykdytojams
  , perkančiosioms organizacijoms ar subjektams užtikrinti teisinį tikrumą, tarptautiniai įsileidimo į rinką įsipareigojimai, kuriuos viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, turėtų būti įtvirtinti ES teisės sistemoje, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų taikymas. Komisija turėtų paskelbti esamų Europos Sąjungos įsileidimo į rinką tarptautinių įsipareigojimų taikymo gaires. Tos gairės turėtų būti nuolat atnaujinamos ir teikti patogią naudoti informaciją; |
| --- | --- |

(9)

siekiant Sąjungos ir trečiųjų šalių
  ekonominės veiklos vykdytojams
  , perkančiosioms organizacijoms ar subjektams užtikrinti teisinį tikrumą, tarptautiniai įsileidimo į rinką įsipareigojimai, kuriuos viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, turėtų būti įtvirtinti ES teisės sistemoje, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų taikymas. Komisija turėtų paskelbti esamų Europos Sąjungos įsileidimo į rinką tarptautinių įsipareigojimų taikymo gaires. Tos gairės turėtų būti nuolat atnaujinamos ir teikti patogią naudoti informaciją;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisija turėtų užtikrinti, kad ji nefinansuotų programų, pagal kurias tarptautinių viešųjų pirkimų sutartys sudaromos ar vykdomos prieštaraujant direktyvose dėl viešųjų pirkimų (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ir 2011/0437(COD)) nustatytiems principams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

Komisija turėtų užtikrinti, kad ji nefinansuotų programų, pagal kurias tarptautinių viešųjų pirkimų sutartys sudaromos ar vykdomos prieštaraujant direktyvose dėl viešųjų pirkimų (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ir 2011/0437(COD)) nustatytiems principams;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | siekiant pagerinti ES
  ūkio subjektų
  patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas, kurios saugomos ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis, ir išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas Europos bendrojoje rinkoje reikia, kad požiūris į trečiųjų šalių prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai, būtų suderintas visoje Europos Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant pagerinti ES
  ūkio subjektų
  patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas, kurios saugomos ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis, ir išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas Europos bendrojoje rinkoje reikia, kad požiūris į trečiųjų šalių prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai, būtų suderintas visoje Europos Sąjungoje;

| (10) | siekiant pagerinti ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas, kurios saugomos ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis, ir išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas Europos bendrojoje rinkoje reikia, kad požiūris į trečiųjų šalių prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai, būtų suderintas visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant pagerinti ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinkas, kurios saugomos ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis, ir išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas Europos bendrojoje rinkoje reikia, kad požiūris į trečiųjų šalių prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai, būtų suderintas visoje Europos Sąjungoje;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | todėl reikėtų nustatyti kilmės taisykles, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai žinotų, ar prekėms ir paslaugoms taikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal
  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą

   (12)

  , 22–26 straipsnius
  . Pagal tą reglamentą prekės laikytinos Sąjungos prekėmis, jeigu jos visiškai išgautos arba pagamintos Sąjungoje. Jeigu prekės buvo gaminamos vienoje ar daugiau trečiųjų šalių, jos turėtų būti laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atliktas svarbus to produkto gamybos etapas. Paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme. 9 konstatuojamojoje dalyje numatytose gairėse turėtų būti išaiškinta, kaip praktiškai taikyti kilmės taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

todėl reikėtų nustatyti kilmės taisykles, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai žinotų, ar prekėms ir paslaugoms taikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal
  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą

   (12)

  , 22–26 straipsnius
  . Pagal tą reglamentą prekės laikytinos Sąjungos prekėmis, jeigu jos visiškai išgautos arba pagamintos Sąjungoje. Jeigu prekės buvo gaminamos vienoje ar daugiau trečiųjų šalių, jos turėtų būti laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atliktas svarbus to produkto gamybos etapas. Paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme. 9 konstatuojamojoje dalyje numatytose gairėse turėtų būti išaiškinta, kaip praktiškai taikyti kilmės taisykles;

| (11) | todėl reikėtų nustatyti kilmės taisykles, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai žinotų, ar prekėms ir paslaugoms taikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
  Nr. 952/2013 59–63
  straipsnius
  , įskaitant papildomas nuostatas, kurios turi būti priimtos pagal jo 65 straipsnį
  . Pagal tą reglamentą prekės laikytinos Sąjungos prekėmis, jeigu jos visiškai išgautos arba pagamintos Sąjungoje. Jeigu prekės buvo gaminamos vienoje ar daugiau trečiųjų šalių, jos turėtų būti laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atliktas svarbus to produkto gamybos etapas. Paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugos kilmės nustatymas turėtų būti atliktas atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (angl. General Agreement on Trade in Services, GATS). Nuostatomis, kuriomis apibrėžiamos paslaugos kilmės nustatymo taisyklės, turėtų būti neleidžiama apeiti patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką apribojimų steigiant „pašto dėžutės“ funkcijas atliekančias bendroves.
  9 konstatuojamojoje dalyje numatytose gairėse turėtų būti išaiškinta, kaip praktiškai taikyti kilmės taisykles; |
| --- | --- |

(11)

todėl reikėtų nustatyti kilmės taisykles, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai žinotų, ar prekėms ir paslaugoms taikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
  Nr. 952/2013 59–63
  straipsnius
  , įskaitant papildomas nuostatas, kurios turi būti priimtos pagal jo 65 straipsnį
  . Pagal tą reglamentą prekės laikytinos Sąjungos prekėmis, jeigu jos visiškai išgautos arba pagamintos Sąjungoje. Jeigu prekės buvo gaminamos vienoje ar daugiau trečiųjų šalių, jos turėtų būti laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atliktas svarbus to produkto gamybos etapas. Paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugos kilmės nustatymas turėtų būti atliktas atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (angl. General Agreement on Trade in Services, GATS). Nuostatomis, kuriomis apibrėžiamos paslaugos kilmės nustatymo taisyklės, turėtų būti neleidžiama apeiti patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką apribojimų steigiant „pašto dėžutės“ funkcijas atliekančias bendroves.
  9 konstatuojamojoje dalyje numatytose gairėse turėtų būti išaiškinta, kaip praktiškai taikyti kilmės taisykles;

Pakeitimai 14 ir 89

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Komisija turėtų įvertinti, ar pritarti tam, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai, kaip apibrėžta Direktyvose [2004/17/EB, 2004/18/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [....] [....]....dėl koncesijos sutarčių skyrimo (13)], pašalintų iš prekių ir paslaugų sutarčių, kurių numatoma vertė yra lygi 5 000 000 EUR arba didesnė, skyrimo procedūrų prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Komisija turėtų įvertinti, ar pritarti tam, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai, kaip apibrėžta Direktyvose [2004/17/EB, 2004/18/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [....] [....]....dėl koncesijos sutarčių skyrimo (13)], pašalintų iš prekių ir paslaugų sutarčių, kurių numatoma vertė yra lygi 5 000 000 EUR arba didesnė, skyrimo procedūrų prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai.

| (12) | jei Komisija inicijuoja išorinį viešųjų pirkimų tyrimą, kad būtų galima nustatyti, ar iš esmes netrūksta abipusiškumo užtikrinant patekimą į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinką, tai
  Komisija turėtų įvertinti, ar pritarti tam, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai, kaip apibrėžta Direktyvose [2004/17/EB, 2004/18/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [....] [....]....dėl koncesijos sutarčių skyrimo (13)], pašalintų iš prekių ir paslaugų sutarčių, kurių numatoma vertė yra lygi 5 000 000 EUR arba didesnė, skyrimo procedūrų prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Europos Sąjungos
  prisiimti
  tarptautiniai įsipareigojimai
  . Tai netaikoma procedūroms, susijusiomis su sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra Europos ekonominei erdvei priklausančios šalys, kaip apibrėžta atitinkamose kilmės taisyklėse, taip pat sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra šalys, besinaudojančios programa „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl
  .
  Everything But Arms), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012

   (13a)

  IV priede, taip pat sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra besivystančios šalys, laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos tarptautinėje prekybos sistemoje, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 VII priede, skyrimu; |
| --- | --- |

(12)

jei Komisija inicijuoja išorinį viešųjų pirkimų tyrimą, kad būtų galima nustatyti, ar iš esmes netrūksta abipusiškumo užtikrinant patekimą į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinką, tai
  Komisija turėtų įvertinti, ar pritarti tam, kad perkančiosios organizacijos ar subjektai, kaip apibrėžta Direktyvose [2004/17/EB, 2004/18/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [....] [....]....dėl koncesijos sutarčių skyrimo (13)], pašalintų iš prekių ir paslaugų sutarčių, kurių numatoma vertė yra lygi 5 000 000 EUR arba didesnė, skyrimo procedūrų prekes ir paslaugas, kurioms netaikomi Europos Sąjungos
  prisiimti
  tarptautiniai įsipareigojimai
  . Tai netaikoma procedūroms, susijusiomis su sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra Europos ekonominei erdvei priklausančios šalys, kaip apibrėžta atitinkamose kilmės taisyklėse, taip pat sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra šalys, besinaudojančios programa „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl
  .
  Everything But Arms), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012

   (13a)

  IV priede, taip pat sutarčių dėl prekių ir paslaugų, kurių kilmė yra besivystančios šalys, laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos tarptautinėje prekybos sistemoje, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 VII priede, skyrimu;

Pakeitimai 15 ir 90

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant skaidrumo perkančiosios organizacijos ar subjektai, ketinantys pasinaudoti savo galiomis pagal šį reglamentą ir iš sutarčių skyrimo procedūrų pašalinti prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % tų prekių ar paslaugų vertės, turėtų apie tai informuoti
  ūkio subjektus

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamame skelbime apie pirkimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant skaidrumo perkančiosios organizacijos ar subjektai, ketinantys pasinaudoti savo galiomis pagal šį reglamentą ir iš sutarčių skyrimo procedūrų pašalinti prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % tų prekių ar paslaugų vertės, turėtų apie tai informuoti
  ūkio subjektus

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamame skelbime apie pirkimą;

| (13) | siekiant skaidrumo perkančiosios organizacijos ar subjektai, ketinantys pasinaudoti savo galiomis pagal šį reglamentą ir iš sutarčių
  arba koncesijų
  skyrimo procedūrų pašalinti prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % tų prekių ar paslaugų vertės, turėtų apie tai informuoti
  ekonominės veiklos vykdytojus techninių specifikacijų arba aprašomojo dokumento įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl viešųjų pirkimų 2 straipsnio 1 dalies 15 punkte ir Direktyvos [2014/.../ES] dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, 2 straipsnio 15 punkte arba techninių ir veikimo reikalavimų įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl koncesijos sutarčių skyrimo 2 straipsnio 13 dalyje
  ; |
| --- | --- |

(13)

siekiant skaidrumo perkančiosios organizacijos ar subjektai, ketinantys pasinaudoti savo galiomis pagal šį reglamentą ir iš sutarčių
  arba koncesijų
  skyrimo procedūrų pašalinti prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % tų prekių ar paslaugų vertės, turėtų apie tai informuoti
  ekonominės veiklos vykdytojus techninių specifikacijų arba aprašomojo dokumento įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl viešųjų pirkimų 2 straipsnio 1 dalies 15 punkte ir Direktyvos [2014/.../ES] dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, 2 straipsnio 15 punkte arba techninių ir veikimo reikalavimų įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl koncesijos sutarčių skyrimo 2 straipsnio 13 dalyje
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | kai numatoma sutarčių vertė mažesnė nei 5 000 000  EUR, Komisija turėtų patvirtinti ketinamą pašalinimą, jei Sąjungos ir šalies, kuri yra prekių ir (arba) paslaugų kilmės šalis, tarptautiniuose susitarimuose viešųjų pirkimų srityje yra aiški Sąjungos išlyga dėl prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, įsileidimo į rinką. Jei tokio susitarimo nėra, Komisija turėtų patvirtinti atmetimą tuo atveju, kai trečioji šalis nesiliauja taikiusi ribojamąsias
  viešųjų pirkimų
  priemones, dėl kurių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo. Prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo, turėtų būti daroma tada, kai ES
  ūkio subjektai
  , prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

kai numatoma sutarčių vertė mažesnė nei 5 000 000  EUR, Komisija turėtų patvirtinti ketinamą pašalinimą, jei Sąjungos ir šalies, kuri yra prekių ir (arba) paslaugų kilmės šalis, tarptautiniuose susitarimuose viešųjų pirkimų srityje yra aiški Sąjungos išlyga dėl prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, įsileidimo į rinką. Jei tokio susitarimo nėra, Komisija turėtų patvirtinti atmetimą tuo atveju, kai trečioji šalis nesiliauja taikiusi ribojamąsias
  viešųjų pirkimų
  priemones, dėl kurių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo. Prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo, turėtų būti daroma tada, kai ES
  ūkio subjektai
  , prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis;

| (15) | kai numatoma sutarčių
  ir koncesijų
  vertė mažesnė nei 5 000 000 EUR, Komisija turėtų patvirtinti ketinamą pašalinimą, jei Sąjungos ir šalies, kuri yra prekių ir (arba) paslaugų kilmės šalis, tarptautiniuose susitarimuose viešųjų pirkimų ir koncesijų srityje yra aiški Sąjungos išlyga dėl prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, įsileidimo į rinką. Jei tokio susitarimo nėra, Komisija turėtų patvirtinti atmetimą tuo atveju, kai trečioji šalis nesiliauja taikiusi ribojamąsias priemones
  viešųjų pirkimų arba koncesijų sutarčių skyrimo srityje
  , dėl kurių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo. Prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo, turėtų būti daroma tada, kai ES
  ekonominės veiklos vykdytojai
  , prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami
  viešųjų pirkimų arba koncesijų sutarčių skyrimo srityje taikant ribojamąsias priemones arba kai dideli sunkumai, su kuriais susiduria Europos įmonės, siekdamos užsitikrinti sutarčių ir koncesijų skyrimą trečiosiose šalyse, ir apie kuriuos praneša Komisijai, kyla dėl to, kad valdžios institucijos nesilaiko tarptautinės darbo teisės nuostatų, išvardytų [...] Direktyvos [...] (2014) dėl viešųjų pirkimų XI priede ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų viešųjų pirkimų, [...] (2014) XIV priede; |
| --- | --- |

(15)

kai numatoma sutarčių
  ir koncesijų
  vertė mažesnė nei 5 000 000 EUR, Komisija turėtų patvirtinti ketinamą pašalinimą, jei Sąjungos ir šalies, kuri yra prekių ir (arba) paslaugų kilmės šalis, tarptautiniuose susitarimuose viešųjų pirkimų ir koncesijų srityje yra aiški Sąjungos išlyga dėl prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, įsileidimo į rinką. Jei tokio susitarimo nėra, Komisija turėtų patvirtinti atmetimą tuo atveju, kai trečioji šalis nesiliauja taikiusi ribojamąsias priemones
  viešųjų pirkimų arba koncesijų sutarčių skyrimo srityje
  , dėl kurių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo. Prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo, turėtų būti daroma tada, kai ES
  ekonominės veiklos vykdytojai
  , prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami
  viešųjų pirkimų arba koncesijų sutarčių skyrimo srityje taikant ribojamąsias priemones arba kai dideli sunkumai, su kuriais susiduria Europos įmonės, siekdamos užsitikrinti sutarčių ir koncesijų skyrimą trečiosiose šalyse, ir apie kuriuos praneša Komisijai, kyla dėl to, kad valdžios institucijos nesilaiko tarptautinės darbo teisės nuostatų, išvardytų [...] Direktyvos [...] (2014) dėl viešųjų pirkimų XI priede ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų viešųjų pirkimų, [...] (2014) XIV priede;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija turėtų išnagrinėti, kiek atitinkamos šalies viešųjų pirkimų įstatymais užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir
  ūkio subjektų
  . Ji taip pat turėtų išnagrinėti, kiek valdžios institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir
  ūkio subjektus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija turėtų išnagrinėti, kiek atitinkamos šalies viešųjų pirkimų įstatymais užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir
  ūkio subjektų
  . Ji taip pat turėtų išnagrinėti, kiek valdžios institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir
  ūkio subjektus
  ;

| (16) | vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija turėtų išnagrinėti, kiek atitinkamos šalies
  įstatymais dėl
  viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų ir koncesijų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir
  ekonominės veiklos vykdytojų
  . Ji taip pat turėtų išnagrinėti, kiek valdžios institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir
  ekonominės veiklos vykdytoją arba kokiu mastu dideli sunkumai, su kuriais susiduria Europos įmonės, siekdamos užsitikrinti sutarčių ir koncesijų skyrimą trečiosiose šalyse, ir apie kuriuos praneša Komisijai, kyla dėl to, kad valdžios institucijos nesilaiko tarptautinės darbo teisės nuostatų, išvardytų [...] Direktyvos [...] (2014) dėl viešųjų pirkimų XI priede ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų viešųjų pirkimų, [...] (2014) XIV priede; |
| --- | --- |

(16)

vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija turėtų išnagrinėti, kiek atitinkamos šalies
  įstatymais dėl
  viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų ir koncesijų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir
  ekonominės veiklos vykdytojų
  . Ji taip pat turėtų išnagrinėti, kiek valdžios institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir
  ekonominės veiklos vykdytoją arba kokiu mastu dideli sunkumai, su kuriais susiduria Europos įmonės, siekdamos užsitikrinti sutarčių ir koncesijų skyrimą trečiosiose šalyse, ir apie kuriuos praneša Komisijai, kyla dėl to, kad valdžios institucijos nesilaiko tarptautinės darbo teisės nuostatų, išvardytų [...] Direktyvos [...] (2014) dėl viešųjų pirkimų XI priede ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų viešųjų pirkimų, [...] (2014) XIV priede;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | vertindamos prekių ir (arba) paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, perkančiosios organizacijos ir Komisija turėtų įsitikinti, kad laikomasi sąžiningos prekybos kriterijų, taip pat darbo teisių ir aplinkos apsaugos standartų, kaip nustatyta [...] Direktyvos dėl viešųjų pirkimų [...] (2014) XXX 15 straipsnio 2 dalyje ir 11 priede; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

vertindamos prekių ir (arba) paslaugų, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pasiūlymus, perkančiosios organizacijos ir Komisija turėtų įsitikinti, kad laikomasi sąžiningos prekybos kriterijų, taip pat darbo teisių ir aplinkos apsaugos standartų, kaip nustatyta [...] Direktyvos dėl viešųjų pirkimų [...] (2014) XXX 15 straipsnio 2 dalyje ir 11 priede;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Komisija turėtų pajėgti užkirsti kelią galimam neigiamam pašalinimo poveikiui vykdomoms prekybos deryboms su atitinkama šalimi. Todėl jei šalis pradeda esmines derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje ir Komisija mano, kad artimiausiu metu galima pagrįstai tikėtis viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų nutraukimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies vienus metus negalėtų būti šalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Komisija turėtų pajėgti užkirsti kelią galimam neigiamam pašalinimo poveikiui vykdomoms prekybos deryboms su atitinkama šalimi. Todėl jei šalis pradeda esmines derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje ir Komisija mano, kad artimiausiu metu galima pagrįstai tikėtis viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų nutraukimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies vienus metus negalėtų būti šalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų;

| (17) | Komisija turėtų pajėgti užkirsti kelią galimam neigiamam pašalinimo poveikiui vykdomoms prekybos deryboms su atitinkama šalimi. Todėl jei šalis pradeda esmines derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų
  ir (arba) koncesijų
  srityje ir Komisija mano, kad artimiausiu metu galima pagrįstai tikėtis viešųjų pirkimų
  ir (arba) koncesijų
  ribojamųjų veiksmų nutraukimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies vienus metus negalėtų būti šalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų; |
| --- | --- |

(17)

Komisija turėtų pajėgti užkirsti kelią galimam neigiamam pašalinimo poveikiui vykdomoms prekybos deryboms su atitinkama šalimi. Todėl jei šalis pradeda esmines derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų
  ir (arba) koncesijų
  srityje ir Komisija mano, kad artimiausiu metu galima pagrįstai tikėtis viešųjų pirkimų
  ir (arba) koncesijų
  ribojamųjų veiksmų nutraukimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies vienus metus negalėtų būti šalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | atsižvelgiant į tai, kad bendra prekybos politika apima trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, valstybėms narėms ir jų perkančiosioms organizacijoms ar subjektams neturėtų būti suteikta teisė apriboti trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į jų konkursų procedūras kitomis priemonėmis nei tos, kurios numatytos šiame reglamente; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

atsižvelgiant į tai, kad bendra prekybos politika apima trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, valstybėms narėms ir jų perkančiosioms organizacijoms ar subjektams neturėtų būti suteikta teisė apriboti trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į jų konkursų procedūras kitomis priemonėmis nei tos, kurios numatytos šiame reglamente;

| (18) | atsižvelgiant į tai, kad bendra prekybos politika apima trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinką, valstybėms narėms ir jų perkančiosioms organizacijoms ar subjektams neturėtų būti suteikta teisė apriboti trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į jų konkursų procedūras kitomis priemonėmis nei tos, kurios numatytos šiame reglamente
  arba atitinkamame Sąjungos teisės akte
  ; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į tai, kad bendra prekybos politika apima trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  rinką, valstybėms narėms ir jų perkančiosioms organizacijoms ar subjektams neturėtų būti suteikta teisė apriboti trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimą į jų konkursų procedūras kitomis priemonėmis nei tos, kurios numatytos šiame reglamente
  arba atitinkamame Sąjungos teisės akte
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | kadangi perkančiosioms organizacijoms ar subjektams sunkiau įvertinti konkursų dalyvių paaiškinimus, kai pasiūlyme ne Europos Sąjungos kilmės nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, vertinant neįprastai mažą pasiūlytą kainą reikėtų numatyti aukštesnius skaidrumo reikalavimus. Perkančioji organizacija ar subjektas, kuris ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą kainą, turėtų taikyti ne tik taisykles, nustatytas Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnyje ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnyje, bet ir apie ketinimą informuoti raštu kitus konkurso dalyvius nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis. Tai leistų tiems dalyviams padėti tiksliau įvertinti, ar konkurso laimėtojas pajėgus iki galo įvykdyti sutartį konkurso dokumentuose išdėstytomis sąlygomis. Todėl papildoma informacija padėtų vienodinti sąlygas ES viešųjų pirkimų rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

kadangi perkančiosioms organizacijoms ar subjektams sunkiau įvertinti konkursų dalyvių paaiškinimus, kai pasiūlyme ne Europos Sąjungos kilmės nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, vertinant neįprastai mažą pasiūlytą kainą reikėtų numatyti aukštesnius skaidrumo reikalavimus. Perkančioji organizacija ar subjektas, kuris ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą kainą, turėtų taikyti ne tik taisykles, nustatytas Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnyje ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnyje, bet ir apie ketinimą informuoti raštu kitus konkurso dalyvius nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis. Tai leistų tiems dalyviams padėti tiksliau įvertinti, ar konkurso laimėtojas pajėgus iki galo įvykdyti sutartį konkurso dokumentuose išdėstytomis sąlygomis. Todėl papildoma informacija padėtų vienodinti sąlygas ES viešųjų pirkimų rinkoje;

| (19) | kadangi perkančiosioms organizacijoms ar subjektams sunkiau įvertinti konkursų dalyvių paaiškinimus, kai pasiūlyme ne Europos Sąjungos kilmės nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, vertinant neįprastai mažą pasiūlytą kainą reikėtų numatyti aukštesnius skaidrumo reikalavimus.
  Gali būti, kad pasiūlymai, kuriuose nurodyta neįprastai maža darbų, prekių ar paslaugų kaina, grindžiami techniškai, ekonomiškai ar teisiškai nepagrįstomis prielaidomis ar praktika.
  Perkančioji organizacija ar subjektas, kuris ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą kainą, turėtų taikyti ne tik taisykles, nustatytas
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/XXX/ES

   (13a) 69 straipsnyje ir
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/XXX/ES

   (13b) 79 straipsnyje, bet ir apie ketinimą informuoti raštu kitus konkurso dalyvius nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis.
  Kai konkurso dalyvis negali pateikti pakankamo paaiškinimo, perkančiajai organizacijai reikėtų suteikti teisę atmesti pasiūlymą.
  Tai leistų tiems dalyviams padėti tiksliau įvertinti, ar konkurso laimėtojas pajėgus iki galo įvykdyti sutartį konkurso dokumentuose išdėstytomis sąlygomis. Todėl papildoma informacija padėtų vienodinti sąlygas ES viešųjų pirkimų rinkoje; |
| --- | --- |

(19)

kadangi perkančiosioms organizacijoms ar subjektams sunkiau įvertinti konkursų dalyvių paaiškinimus, kai pasiūlyme ne Europos Sąjungos kilmės nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, vertinant neįprastai mažą pasiūlytą kainą reikėtų numatyti aukštesnius skaidrumo reikalavimus.
  Gali būti, kad pasiūlymai, kuriuose nurodyta neįprastai maža darbų, prekių ar paslaugų kaina, grindžiami techniškai, ekonomiškai ar teisiškai nepagrįstomis prielaidomis ar praktika.
  Perkančioji organizacija ar subjektas, kuris ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą kainą, turėtų taikyti ne tik taisykles, nustatytas
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/XXX/ES

   (13a) 69 straipsnyje ir
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/XXX/ES

   (13b) 79 straipsnyje, bet ir apie ketinimą informuoti raštu kitus konkurso dalyvius nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis.
  Kai konkurso dalyvis negali pateikti pakankamo paaiškinimo, perkančiajai organizacijai reikėtų suteikti teisę atmesti pasiūlymą.
  Tai leistų tiems dalyviams padėti tiksliau įvertinti, ar konkurso laimėtojas pajėgus iki galo įvykdyti sutartį konkurso dokumentuose išdėstytomis sąlygomis. Todėl papildoma informacija padėtų vienodinti sąlygas ES viešųjų pirkimų rinkoje;

Pakeitimai 22 ir 91

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Komisijai turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba suinteresuotosioms šalims ar valstybei narei paprašius pradėti išorės
  viešųjų pirkimų
  tyrimą dėl trečiosios šalies galimai vykdomų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų.
  Tyrime pirmiausia atsižvelgiama į tai, kad Komisija pagal 6 straipsnio 2 dalį patvirtino keletą su trečiąja šalimi susijusių ketinamo pašalinimo atvejų.
  Tokios tyrimo procedūros turėtų vykti nepažeidžiant 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94, nustatančio Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (14.); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Komisijai turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba suinteresuotosioms šalims ar valstybei narei paprašius pradėti išorės
  viešųjų pirkimų
  tyrimą dėl trečiosios šalies galimai vykdomų viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų.
  Tyrime pirmiausia atsižvelgiama į tai, kad Komisija pagal 6 straipsnio 2 dalį patvirtino keletą su trečiąja šalimi susijusių ketinamo pašalinimo atvejų.
  Tokios tyrimo procedūros turėtų vykti nepažeidžiant 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94, nustatančio Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (14.);

| (20) | Komisijai turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba suinteresuotosioms šalims ar valstybei narei paprašius pradėti išorės tyrimą
  dėl
  trečiosios šalies galimai vykdomų viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  ribojamųjų veiksmų.
  Priimdama sprendimą pradėti išorės tyrimo procedūrą, Komisija turėtų atsižvelgti į perkančiųjų organizacijų ir (arba) subjektų arba valstybių narių pateiktų prašymų skaičių.
  Tokios tyrimo procedūros turėtų vykti nepažeidžiant 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94, nustatančio Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (14.); |
| --- | --- |

(20)

Komisijai turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba suinteresuotosioms šalims ar valstybei narei paprašius pradėti išorės tyrimą
  dėl
  trečiosios šalies galimai vykdomų viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  ribojamųjų veiksmų.
  Priimdama sprendimą pradėti išorės tyrimo procedūrą, Komisija turėtų atsižvelgti į perkančiųjų organizacijų ir (arba) subjektų arba valstybių narių pateiktų prašymų skaičių.
  Tokios tyrimo procedūros turėtų vykti nepažeidžiant 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94, nustatančio Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (14.);

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | kai remdamasi turima informacija Komisija turi pagrindo manyti, kad trečioji šalis atliko ar nuolat vykdo viešųjų pirkimų ribojamuosius veiksmus, jai turėtų būti suteikta teisė pradėti tyrimą. Jei viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų vykdymas trečiojoje šalyje patvirtinamas, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą šalį pradėti konsultacijas siekdama
  ūkio subjektams
  , prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo viešųjų pirkimų konkursuose galimybes toje šalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

kai remdamasi turima informacija Komisija turi pagrindo manyti, kad trečioji šalis atliko ar nuolat vykdo viešųjų pirkimų ribojamuosius veiksmus, jai turėtų būti suteikta teisė pradėti tyrimą. Jei viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų vykdymas trečiojoje šalyje patvirtinamas, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą šalį pradėti konsultacijas siekdama
  ūkio subjektams
  , prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo viešųjų pirkimų konkursuose galimybes toje šalyje;

| (21) | kai remdamasi turima informacija Komisija turi pagrindo manyti, kad trečioji šalis atliko ar nuolat vykdo viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  ribojamuosius veiksmus, jai turėtų būti suteikta teisė pradėti tyrimą. Jei viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų vykdymas trečiojoje šalyje patvirtinamas, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą šalį pradėti konsultacijas siekdama
  ekonominės veiklos vykdytojams
  , prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo viešųjų pirkimų konkursuose galimybes toje šalyje; |
| --- | --- |

(21)

kai remdamasi turima informacija Komisija turi pagrindo manyti, kad trečioji šalis atliko ar nuolat vykdo viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  ribojamuosius veiksmus, jai turėtų būti suteikta teisė pradėti tyrimą. Jei viešųjų pirkimų ribojamųjų veiksmų vykdymas trečiojoje šalyje patvirtinamas, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą šalį pradėti konsultacijas siekdama
  ekonominės veiklos vykdytojams
  , prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo viešųjų pirkimų konkursuose galimybes toje šalyje;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | jei konsultacijos su atitinkama šalimi nepadėjo pakankamai pagerinti ES
  ūkio subjektų
  , prekių ir paslaugų galimybių viešųjų pirkimų konkursuose, Komisija turėtų imtis atitinkamų ribojamųjų priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

jei konsultacijos su atitinkama šalimi nepadėjo pakankamai pagerinti ES
  ūkio subjektų
  , prekių ir paslaugų galimybių viešųjų pirkimų konkursuose, Komisija turėtų imtis atitinkamų ribojamųjų priemonių;

| (22) | jei konsultacijos su atitinkama šalimi nepadėjo
  per pagrįstą laikotarpį
  pakankamai pagerinti ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  , prekių ir paslaugų galimybių viešųjų pirkimų konkursuose
  arba taisomosios priemonės
  ,
  kurių ėmėsi atitinkama trečioji šalis, nėra laikomos patenkinamomis,
  Komisija turėtų imtis atitinkamų ribojamųjų priemonių; |
| --- | --- |

(22)

jei konsultacijos su atitinkama šalimi nepadėjo
  per pagrįstą laikotarpį
  pakankamai pagerinti ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  , prekių ir paslaugų galimybių viešųjų pirkimų konkursuose
  arba taisomosios priemonės
  ,
  kurių ėmėsi atitinkama trečioji šalis, nėra laikomos patenkinamomis,
  Komisija turėtų imtis atitinkamų ribojamųjų priemonių;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | tokios priemonės galėtų būti privalomas trečiosios šalies prekių ir paslaugų pašalinimas iš Europos Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrų arba privalomas antkainio nustatymas pasiūlymui, sudarytam iš tos šalies kilmės prekių ir paslaugų. Siekiant išvengti tų priemonių apėjimo gali prireikti pašalinti tam tikrus užsieniečių kontroliuojamus ar nuosavybės teise valdomus Europos Sąjungoje įsisteigusius juridinius asmenis, kurių didelė verslo dalis nėra vykdoma taip, kad būtų tiesiogiai ir realiai susijusi su atitinkamos valstybės narės ekonomika. Atitinkamos priemonės neturėtų būti neproporcingos viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams, dėl kurių jos taikomos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

tokios priemonės galėtų būti privalomas trečiosios šalies prekių ir paslaugų pašalinimas iš Europos Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrų arba privalomas antkainio nustatymas pasiūlymui, sudarytam iš tos šalies kilmės prekių ir paslaugų. Siekiant išvengti tų priemonių apėjimo gali prireikti pašalinti tam tikrus užsieniečių kontroliuojamus ar nuosavybės teise valdomus Europos Sąjungoje įsisteigusius juridinius asmenis, kurių didelė verslo dalis nėra vykdoma taip, kad būtų tiesiogiai ir realiai susijusi su atitinkamos valstybės narės ekonomika. Atitinkamos priemonės neturėtų būti neproporcingos viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams, dėl kurių jos taikomos;

| (23) | tokios priemonės galėtų būti privalomas trečiosios šalies prekių ir paslaugų pašalinimas iš Europos Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrų
  arba koncesijų skyrimo procedūrų
  arba privalomas antkainio nustatymas pasiūlymui, sudarytam iš tos šalies kilmės prekių ir paslaugų. Siekiant išvengti tų priemonių apėjimo gali prireikti pašalinti tam tikrus užsieniečių kontroliuojamus ar nuosavybės teise valdomus Europos Sąjungoje įsisteigusius juridinius asmenis, kurių didelė verslo dalis nėra vykdoma taip, kad būtų tiesiogiai ir realiai susijusi su atitinkamos valstybės narės ekonomika. Atitinkamos priemonės neturėtų būti neproporcingos viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams, dėl kurių jos taikomos
  , ir turėtų būti taikomos ne ilgiau kai penkerių metų laikotarpį, kuris gali būti pratęstas kitam penkerių metų laikotarpiui
  ; |
| --- | --- |

(23)

tokios priemonės galėtų būti privalomas trečiosios šalies prekių ir paslaugų pašalinimas iš Europos Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrų
  arba koncesijų skyrimo procedūrų
  arba privalomas antkainio nustatymas pasiūlymui, sudarytam iš tos šalies kilmės prekių ir paslaugų. Siekiant išvengti tų priemonių apėjimo gali prireikti pašalinti tam tikrus užsieniečių kontroliuojamus ar nuosavybės teise valdomus Europos Sąjungoje įsisteigusius juridinius asmenis, kurių didelė verslo dalis nėra vykdoma taip, kad būtų tiesiogiai ir realiai susijusi su atitinkamos valstybės narės ekonomika. Atitinkamos priemonės neturėtų būti neproporcingos viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams, dėl kurių jos taikomos
  , ir turėtų būti taikomos ne ilgiau kai penkerių metų laikotarpį, kuris gali būti pratęstas kitam penkerių metų laikotarpiui
  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | be to, siekiant tinkamai įtraukti aplinkos apsaugos, socialinius ir darbo reikalavimus, būtina, kad perkančiosios organizacijos imtųsi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse nustatytų pareigų, kurios taikomos darbų vykdymo vietoje ir kyla pagal tarptautinius įsipareigojimus, nacionalinio ir Sąjungos lygio teisės aktus, reglamentus, potvarkius ir sprendimus bei pagal kolektyvines sutartis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

be to, siekiant tinkamai įtraukti aplinkos apsaugos, socialinius ir darbo reikalavimus, būtina, kad perkančiosios organizacijos imtųsi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse nustatytų pareigų, kurios taikomos darbų vykdymo vietoje ir kyla pagal tarptautinius įsipareigojimus, nacionalinio ir Sąjungos lygio teisės aktus, reglamentus, potvarkius ir sprendimus bei pagal kolektyvines sutartis;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | atsižvelgiant į Sąjungos
  bendrą politiką
  mažiausiai išsivysčiusių šalių
  atžvilgiu, nustatytą, inter alia, 2008 m. liepos 22 d.
  Tarybos
  reglamente (EB
  ) Nr. 
  732/2008
  dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo
  nuo 2009 m. sausio 1 d., prekes ir paslaugas iš tų šalių
  reikėtų prilyginti Sąjungos prekėms ir paslaugoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

atsižvelgiant į Sąjungos
  bendrą politiką
  mažiausiai išsivysčiusių šalių
  atžvilgiu, nustatytą, inter alia, 2008 m. liepos 22 d.
  Tarybos
  reglamente (EB
  ) Nr. 
  732/2008
  dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo
  nuo 2009 m. sausio 1 d., prekes ir paslaugas iš tų šalių
  reikėtų prilyginti Sąjungos prekėms ir paslaugoms;

| (26) | atsižvelgiant į Sąjungos
  bendros politikos tikslą remti besivystančių šalių ekonomikos augimą ir jų integraciją į pasaulinės vertės grandinę, kuri yra Sąjungos kuriamos bendrosios lengvatų sistemos pagrindas, kaip pabrėžiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 978/2012, prekes ir paslaugas iš
  mažiausiai išsivysčiusių šalių
  , kurios naudojasi programa „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl. Everything But Arms), taip pat prekes ir paslaugas iš besivystančių šalių, kurios laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos tarptautinėje prekybos sistemoje, kaip atitinkamai apibrėžta Europos Parlamento ir
  Tarybos
  reglamento (ES
  ) Nr. 
  978/2012
  dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo
  IV ir VII prieduose,
  reikėtų prilyginti Sąjungos prekėms ir paslaugoms; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į Sąjungos
  bendros politikos tikslą remti besivystančių šalių ekonomikos augimą ir jų integraciją į pasaulinės vertės grandinę, kuri yra Sąjungos kuriamos bendrosios lengvatų sistemos pagrindas, kaip pabrėžiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 978/2012, prekes ir paslaugas iš
  mažiausiai išsivysčiusių šalių
  , kurios naudojasi programa „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl. Everything But Arms), taip pat prekes ir paslaugas iš besivystančių šalių, kurios laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos tarptautinėje prekybos sistemoje, kaip atitinkamai apibrėžta Europos Parlamento ir
  Tarybos
  reglamento (ES
  ) Nr. 
  978/2012
  dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo
  IV ir VII prieduose,
  reikėtų prilyginti Sąjungos prekėms ir paslaugoms;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | siekiant į Europos Sąjungos teisinę sistemą įtraukti įsileidimo į rinką tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus viešųjų pirkimų srityje šiam reglamentui įsigaliojus, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti įgaliota priimti aktus, kuriais būtų pakeičiamas šio reglamento priede pateiktas tarptautinių susitarimų sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

siekiant į Europos Sąjungos teisinę sistemą įtraukti įsileidimo į rinką tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus viešųjų pirkimų srityje šiam reglamentui įsigaliojus, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti įgaliota priimti aktus, kuriais būtų pakeičiamas šio reglamento priede pateiktas tarptautinių susitarimų sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (27) | siekiant į Europos Sąjungos teisinę sistemą įtraukti įsileidimo į rinką tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje šiam reglamentui įsigaliojus, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti įgaliota priimti aktus, kuriais būtų pakeičiamas šio reglamento priede pateiktas tarptautinių susitarimų sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(27)

siekiant į Europos Sąjungos teisinę sistemą įtraukti įsileidimo į rinką tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje šiam reglamentui įsigaliojus, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti įgaliota priimti aktus, kuriais būtų pakeičiamas šio reglamento priede pateiktas tarptautinių susitarimų sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | Komisija bent kartą per trejus metus turėtų pateikti ataskaitą apie šio reglamento taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

Komisija bent kartą per trejus metus turėtų pateikti ataskaitą apie šio reglamento taikymą;

| (30) | Komisija bent kartą per trejus metus turėtų pateikti ataskaitą apie šio reglamento taikymą
  . Komisija savo ataskaitoje turėtų įvertinti šio reglamento veikimą, taip pat pažangą, padarytą siekiant abipusiškumo atveriant viešųjų pirkimų rinkas. Kartu su antrąja ataskaita dėl šio reglamento taikymo, kuri turi būti pateikta ne vėliau kaip praėjus šešeriems metams po reglamento įsigaliojimo, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl reglamento patobulinimo arba pateikti pagrįstą paaiškinimą, kodėl, Komisijos nuomone, šio reglamento pakeitimų daryti nereikia. Komisijai nepateikus pasiūlymo ar pagrįsto paaiškinimo, kodėl, Komisijos nuomone, šio reglamento pakeitimų daryti nereikia, šio reglamento taikymas turėtų būti nutrauktas
  ; |
| --- | --- |

(30)

Komisija bent kartą per trejus metus turėtų pateikti ataskaitą apie šio reglamento taikymą
  . Komisija savo ataskaitoje turėtų įvertinti šio reglamento veikimą, taip pat pažangą, padarytą siekiant abipusiškumo atveriant viešųjų pirkimų rinkas. Kartu su antrąja ataskaita dėl šio reglamento taikymo, kuri turi būti pateikta ne vėliau kaip praėjus šešeriems metams po reglamento įsigaliojimo, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl reglamento patobulinimo arba pateikti pagrįstą paaiškinimą, kodėl, Komisijos nuomone, šio reglamento pakeitimų daryti nereikia. Komisijai nepateikus pasiūlymo ar pagrįsto paaiškinimo, kodėl, Komisijos nuomone, šio reglamento pakeitimų daryti nereikia, šio reglamento taikymas turėtų būti nutrauktas
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | laikantis proporcingumo principo būtina ir siekiant pagrindinio tikslo (sukurti bendrą išorės politiką viešųjų pirkimų srityje) tiktų nustatyti taisykles, taikomas prekėms ir paslaugoms, kurioms negalioja Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Šis reglamentas dėl trečiųjų šalių
  ūkio subjektų
  , prekių ir paslaugų įsileidimo neviršija to, kas būtina išsikeltiems tikslams pasiekti laikantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalies; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

laikantis proporcingumo principo būtina ir siekiant pagrindinio tikslo (sukurti bendrą išorės politiką viešųjų pirkimų srityje) tiktų nustatyti taisykles, taikomas prekėms ir paslaugoms, kurioms negalioja Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Šis reglamentas dėl trečiųjų šalių
  ūkio subjektų
  , prekių ir paslaugų įsileidimo neviršija to, kas būtina išsikeltiems tikslams pasiekti laikantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalies;

| (31) | laikantis proporcingumo principo būtina ir siekiant pagrindinio tikslo (sukurti bendrą išorės politiką viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje) tiktų nustatyti taisykles, taikomas prekėms ir paslaugoms, kurioms negalioja Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Šis reglamentas dėl trečiųjų šalių
  ekonominės veiklos vykdytojų
  , prekių ir paslaugų įsileidimo neviršija to, kas būtina išsikeltiems tikslams pasiekti laikantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalies; |
| --- | --- |

(31)

laikantis proporcingumo principo būtina ir siekiant pagrindinio tikslo (sukurti bendrą išorės politiką viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srityje) tiktų nustatyti taisykles, taikomas prekėms ir paslaugoms, kurioms negalioja Europos Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai. Šis reglamentas dėl trečiųjų šalių
  ekonominės veiklos vykdytojų
  , prekių ir paslaugų įsileidimo neviršija to, kas būtina išsikeltiems tikslams pasiekti laikantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalies;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kaip Sąjungos perkančiosios organizacijos ir subjektai gali skirti darbų arba darbo atlikimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sutartis, kuriose numatytos trečiųjų šalių prekės ir paslaugos, ir nustatomos procedūros, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas. | 1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kaip Sąjungos perkančiosios organizacijos ir subjektai gali skirti darbų arba darbo atlikimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sutartis, kuriose numatytos trečiųjų šalių prekės ir paslaugos, ir nustatomos procedūros, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas.
  Valstybės narės arba jų perkančiosios organizacijos ir (arba) subjektai gali apriboti trečiosios šalies prekių ir paslaugų prieigos prie savo viešųjų konkursų procedūrų galimybę vien tik šiame reglamente nurodytomis priemonėmis arba taikant atitinkamus Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kaip Sąjungos perkančiosios organizacijos ir subjektai gali skirti darbų arba darbo atlikimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sutartis, kuriose numatytos trečiųjų šalių prekės ir paslaugos, ir nustatomos procedūros, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas.

1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kaip Sąjungos perkančiosios organizacijos ir subjektai gali skirti darbų arba darbo atlikimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sutartis, kuriose numatytos trečiųjų šalių prekės ir paslaugos, ir nustatomos procedūros, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas.
  Valstybės narės arba jų perkančiosios organizacijos ir (arba) subjektai gali apriboti trečiosios šalies prekių ir paslaugų prieigos prie savo viešųjų konkursų procedūrų galimybę vien tik šiame reglamente nurodytomis priemonėmis arba taikant atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas taikomas skiriant sutartis, kai prekės ir paslaugos perkamos valstybės reikmėms ir nesiekiant komerciniais tikslais perparduoti ar panaudoti jų gaminant prekes arba kuriant paslaugas, kurios būtų komerciškai parduodamos. | Šis reglamentas taikomas skiriant sutartis, kai prekės ir paslaugos perkamos valstybės reikmėms
  , skiriant valstybės reikmėms atliekamų darbų ir teikiamų paslaugų koncesijas
  ir nesiekiant komerciniais tikslais perparduoti ar panaudoti jų gaminant prekes arba kuriant paslaugas, kurios būtų komerciškai parduodamos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas skiriant sutartis, kai prekės ir paslaugos perkamos valstybės reikmėms ir nesiekiant komerciniais tikslais perparduoti ar panaudoti jų gaminant prekes arba kuriant paslaugas, kurios būtų komerciškai parduodamos.

Šis reglamentas taikomas skiriant sutartis, kai prekės ir paslaugos perkamos valstybės reikmėms
  , skiriant valstybės reikmėms atliekamų darbų ir teikiamų paslaugų koncesijas
  ir nesiekiant komerciniais tikslais perparduoti ar panaudoti jų gaminant prekes arba kuriant paslaugas, kurios būtų komerciškai parduodamos.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tiekėjas
   – fizinis arba juridinis asmuo, rinkoje
  siūlantis prekes
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

tiekėjas
   – fizinis arba juridinis asmuo, rinkoje
  siūlantis prekes
  ;

| a) | ekonominės veiklos vykdytojas
   – fizinis arba juridinis asmuo
  arba viešojo sektoriaus subjektas, arba tokių asmenų ir (arba) subjektų grupė
  , kurie rinkoje
  siūlo atlikti darbus ar darbą, tiekti produktus arba teikti paslaugas
  ; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojas
   – fizinis arba juridinis asmuo
  arba viešojo sektoriaus subjektas, arba tokių asmenų ir (arba) subjektų grupė
  , kurie rinkoje
  siūlo atlikti darbus ar darbą, tiekti produktus arba teikti paslaugas
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | paslaugų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, rinkoje siūlantis darbų arba darbo įvykdymą arba paslaugų teikimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

paslaugų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, rinkoje siūlantis darbų arba darbo įvykdymą arba paslaugų teikimą
  ;

| b) | konkurso dalyvis – pasiūlymą pateikęs ekonominės veiklos vykdytojas
  ; |
| --- | --- |

b)

konkurso dalyvis – pasiūlymą pateikęs ekonominės veiklos vykdytojas
  ;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | reglamentuojamosios prekės ar paslaugos – prekės ar paslaugos, kurių kilmės šalis yra šalis, su kuria Sąjunga sudarė joms taikomą viešųjų pirkimų srities, apimančios įsileidimo į rinką įsipareigojimus, tarptautinį susitarimą. Šio reglamento I priede pateiktas tokių susitarimų sąrašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

reglamentuojamosios prekės ar paslaugos – prekės ar paslaugos, kurių kilmės šalis yra šalis, su kuria Sąjunga sudarė joms taikomą viešųjų pirkimų srities, apimančios įsileidimo į rinką įsipareigojimus, tarptautinį susitarimą. Šio reglamento I priede pateiktas tokių susitarimų sąrašas;

| d) | reglamentuojamosios prekės ar paslaugos – prekės ar paslaugos, kurių kilmės šalis yra šalis, su kuria Sąjunga sudarė joms taikomą viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srities, apimančios įsileidimo į rinką įsipareigojimus, tarptautinį susitarimą. Šio reglamento I priede pateiktas tokių susitarimų sąrašas; |
| --- | --- |

d)

reglamentuojamosios prekės ar paslaugos – prekės ar paslaugos, kurių kilmės šalis yra šalis, su kuria Sąjunga sudarė joms taikomą viešųjų pirkimų
  ir koncesijų
  srities, apimančios įsileidimo į rinką įsipareigojimus, tarptautinį susitarimą. Šio reglamento I priede pateiktas tokių susitarimų sąrašas;

[Šis pakeitimas taikomas visam teisės akto tekstui (kai minimi viešieji pirkimai, nurodomos ir koncesijos). Jį priėmus atitinkamus techninius pakeitimus reikės padaryti visame tekste].

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | esminis abipusiškumo trūkumas reiškia, kad yra teisėkūros, reguliavimo ar administravimo priemonė, procedūra ar praktika, kurią nustatė arba taikė valdžios institucijos ar atskiri perkantieji subjektai trečiojoje valstybėje ir kuria ribojama prieiga prie viešųjų pirkimų arba koncesijų rinkų, ir dėl to rimtai ir nuolat diskriminuojami Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai, prekės ar paslaugos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ga)

esminis abipusiškumo trūkumas reiškia, kad yra teisėkūros, reguliavimo ar administravimo priemonė, procedūra ar praktika, kurią nustatė arba taikė valdžios institucijos ar atskiri perkantieji subjektai trečiojoje valstybėje ir kuria ribojama prieiga prie viešųjų pirkimų arba koncesijų rinkų, ir dėl to rimtai ir nuolat diskriminuojami Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai, prekės ar paslaugos.

Be to, manoma, kad yra esminis abipusiškumo trūkumas, kai sunkumai, su kuriais susiduria Europos įmonės, siekdamos sudaryti sutartis ir koncesijas trečiosiose šalyse, ir apie kuriuos praneša Komisijai, kyla dėl to, kad valdžios institucijos nesilaiko tarptautinės darbo teisės nuostatų, išvardytų [...] Direktyvos [...] (2014) XXX dėl viešųjų pirkimų XI priede ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų viešųjų pirkimų, [...] (2014) XIV priede;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | terminas „ūkio subjektas“ apima ir tiekėjo, ir paslaugų teikėjo sąvokas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

terminas „ūkio subjektas“ apima ir tiekėjo, ir paslaugų teikėjo sąvokas;

Išbraukta.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pasiūlymą pateikęs ūkio subjektas vadinamas dalyviu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

pasiūlymą pateikęs ūkio subjektas vadinamas dalyviu;

Išbraukta.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | privalomas antkainis – perkančiųjų organizacijų ar subjektų
  prievolė
  padidinti, su tam tikromis išimtimis, sutarties skyrimo procedūrose pasiūlytas paslaugų ir (arba) prekių, kurių kilmės šalis yra tam tikros trečiosios šalys, kainas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

privalomas antkainis – perkančiųjų organizacijų ar subjektų
  prievolė
  padidinti, su tam tikromis išimtimis, sutarties skyrimo procedūrose pasiūlytas paslaugų ir (arba) prekių, kurių kilmės šalis yra tam tikros trečiosios šalys, kainas.

| e) | privalomas antkainis – perkančiųjų organizacijų ar subjektų
  pareiga
  padidinti, su tam tikromis išimtimis, sutarties skyrimo procedūrose
  arba koncesijos skyrimo procedūrose
  pasiūlytas paslaugų ir (arba) prekių, kurių kilmės šalis yra tam tikros trečiosios šalys, kainas. |
| --- | --- |

e)

privalomas antkainis – perkančiųjų organizacijų ar subjektų
  pareiga
  padidinti, su tam tikromis išimtimis, sutarties skyrimo procedūrose
  arba koncesijos skyrimo procedūrose
  pasiūlytas paslaugų ir (arba) prekių, kurių kilmės šalis yra tam tikros trečiosios šalys, kainas.

[Šis pakeitimas taikomas visam teisės akto tekstui (kai minimos sutarties skyrimo procedūros, nurodomos ir koncesijų suteikimo procedūros, tai galioja tiek vienaskaitai, tiek daugiskaitai). Jį priėmus atitinkamus techninius pakeitimus reikės padaryti visame tekste].

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Prekės kilmė nustatoma pagal
  1992 m. spalio 12 d.
  Tarybos reglamento (
  EB
  ) Nr.
  2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą

   (18)

  , 22–26 straipsnius
  . | 1.   Prekės kilmė nustatoma pagal
  Europos Parlamento ir
  Tarybos reglamento (
  ES
  ) Nr. 
  952/2013 59–63 straipsnius, įskaitant papildomas nuostatas, kurios turi būti priimtos pagal jo 65 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Prekės kilmė nustatoma pagal
  1992 m. spalio 12 d.
  Tarybos reglamento (
  EB
  ) Nr.
  2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą

   (18)

  , 22–26 straipsnius
  .

1.   Prekės kilmė nustatoma pagal
  Europos Parlamento ir
  Tarybos reglamento (
  ES
  ) Nr. 
  952/2013 59–63 straipsnius, įskaitant papildomas nuostatas, kurios turi būti priimtos pagal jo 65 straipsnį
  .

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Paslaugos kilmė nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugos teikėjo
  kilmės šalis yra: | Paslaugos kilmė nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugą teikiančio ekonominės veiklos vykdytojo
  kilmės šalis yra: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Paslaugos kilmė nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugos teikėjo
  kilmės šalis yra:

Paslaugos kilmė nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme.
  Paslaugą teikiančio ekonominės veiklos vykdytojo
  kilmės šalis yra:

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Požiūris į reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas | Požiūris į reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas |
| Skirdamos darbų ir (arba) darbo atlikimo, prekių tiekimo ar paslaugų teikimo sutartis perkančiosios organizacijos ar subjektai vienodai vertina reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas ir
  Europos
  Sąjungos kilmės prekes ir paslaugas. | Skirdamos darbų ir (arba) darbo atlikimo, prekių tiekimo ar paslaugų teikimo sutartis
  arba darbų vykdymo ar paslaugų teikimo koncesijas
  perkančiosios organizacijos ar subjektai vienodai vertina reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas ir Sąjungos kilmės prekes ir paslaugas. |
| Prekėms ir paslaugoms, kurių kilmės šalys yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, išvardytosios Reglamento (
  EB
  ) Nr. 
  732/2008 I
  priede, sudaromos tokios pačios sąlygos kaip reglamentuojamosioms prekėms ir paslaugoms. | Prekėms ir paslaugoms, kurių kilmės šalys yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, išvardytos
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento (
  ES
  ) Nr. 
  978/2012 IV
  priede,
  arba besivystančios šalys, kurios laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos į pasaulio ekonomiką, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 VII priede,
  sudaromos tokios pačios sąlygos kaip reglamentuojamosioms prekėms ir paslaugoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Požiūris į reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas

Požiūris į reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas

Skirdamos darbų ir (arba) darbo atlikimo, prekių tiekimo ar paslaugų teikimo sutartis perkančiosios organizacijos ar subjektai vienodai vertina reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas ir
  Europos
  Sąjungos kilmės prekes ir paslaugas.

Skirdamos darbų ir (arba) darbo atlikimo, prekių tiekimo ar paslaugų teikimo sutartis
  arba darbų vykdymo ar paslaugų teikimo koncesijas
  perkančiosios organizacijos ar subjektai vienodai vertina reglamentuojamąsias prekes ir paslaugas ir Sąjungos kilmės prekes ir paslaugas.

Prekėms ir paslaugoms, kurių kilmės šalys yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, išvardytosios Reglamento (
  EB
  ) Nr. 
  732/2008 I
  priede, sudaromos tokios pačios sąlygos kaip reglamentuojamosioms prekėms ir paslaugoms.

Prekėms ir paslaugoms, kurių kilmės šalys yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, išvardytos
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento (
  ES
  ) Nr. 
  978/2012 IV
  priede,
  arba besivystančios šalys, kurios laikomos pažeidžiamomis dėl įvairinimo stokos ir nepakankamos integracijos į pasaulio ekonomiką, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 VII priede,
  sudaromos tokios pačios sąlygos kaip reglamentuojamosioms prekėms ir paslaugoms.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kai numatoma sutarčių vertė yra lygi 5 000 000 EUR be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ar didesnė, perkančiųjų organizacijų ar subjektų prašymu Komisija toliau išdėstytomis sąlygomis įvertina, ar pritarti procedūrų pasiūlymų su nereglamentuojamosiomis prekėmis ir paslaugomis, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pašalinimui iš sutarčių skyrimo, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % visų pasiūlymo apimamų prekių ar paslaugų vertės. | 1.   Kai numatoma sutarčių vertė yra lygi 5 000 000 EUR be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ar didesnė, perkančiųjų organizacijų ar subjektų prašymu Komisija
  , pradėjusi išorės tyrimą dėl viešųjų pirkimų, kaip numatyta 8 straipsnyje, ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi pranešimą apie šio tyrimo pradžią,
  toliau išdėstytomis sąlygomis įvertina, ar pritarti procedūrų pasiūlymų su nereglamentuojamosiomis prekėmis ir paslaugomis, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pašalinimui iš sutarčių skyrimo, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % visų pasiūlymo apimamų prekių ar paslaugų vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Kai numatoma sutarčių vertė yra lygi 5 000 000 EUR be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ar didesnė, perkančiųjų organizacijų ar subjektų prašymu Komisija toliau išdėstytomis sąlygomis įvertina, ar pritarti procedūrų pasiūlymų su nereglamentuojamosiomis prekėmis ir paslaugomis, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pašalinimui iš sutarčių skyrimo, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % visų pasiūlymo apimamų prekių ar paslaugų vertės.

1.   Kai numatoma sutarčių vertė yra lygi 5 000 000 EUR be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ar didesnė, perkančiųjų organizacijų ar subjektų prašymu Komisija
  , pradėjusi išorės tyrimą dėl viešųjų pirkimų, kaip numatyta 8 straipsnyje, ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi pranešimą apie šio tyrimo pradžią,
  toliau išdėstytomis sąlygomis įvertina, ar pritarti procedūrų pasiūlymų su nereglamentuojamosiomis prekėmis ir paslaugomis, kurių kilmės šalis nėra Sąjunga, pašalinimui iš sutarčių skyrimo, jei nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų vertė viršija 50 % visų pasiūlymo apimamų prekių ar paslaugų vertės.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perkančiosios organizacijos ar subjektai, kurie ketina paprašyti pašalinti dalyvį iš sutarčių skyrimo procedūrų remdamosi 1 dalimi, tai nurodo
  pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos 2004/18/EB 42 straipsnį, arba pagal
  Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo
  26 straipsnį skelbiamame pranešime apie pirkimą
  . | Perkančiosios organizacijos ar subjektai, pagal 1 dalies reikalavimus privalantys pašalinti dalyvius iš sutarčių skyrimo procedūrų remdamiesi 1 dalimi, tai
  aiškiai
  nurodo
  techninių specifikacijų arba aprašomojo dokumento įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl viešųjų pirkimų 2 straipsnio 15 punkte ir Direktyvoje [2014/.../ES] dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, arba techninių ir veikimo reikalavimų įžanginėje dalyje, kaip nurodyta
  Direktyvos
  [2014/.../ES]
  dėl koncesijos sutarčių skyrimo
  2 straipsnio 13 punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, kurie ketina paprašyti pašalinti dalyvį iš sutarčių skyrimo procedūrų remdamosi 1 dalimi, tai nurodo
  pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos 2004/18/EB 42 straipsnį, arba pagal
  Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo
  26 straipsnį skelbiamame pranešime apie pirkimą
  .

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, pagal 1 dalies reikalavimus privalantys pašalinti dalyvius iš sutarčių skyrimo procedūrų remdamiesi 1 dalimi, tai
  aiškiai
  nurodo
  techninių specifikacijų arba aprašomojo dokumento įžanginėje dalyje, kaip nurodyta Direktyvos [2014/.../ES] dėl viešųjų pirkimų 2 straipsnio 15 punkte ir Direktyvoje [2014/.../ES] dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, arba techninių ir veikimo reikalavimų įžanginėje dalyje, kaip nurodyta
  Direktyvos
  [2014/.../ES]
  dėl koncesijos sutarčių skyrimo
  2 straipsnio 13 punkte.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perkančiosios organizacijos ar subjektai, gavę 1 dalies sąlygas atitinkančius pasiūlymus, kuriuos dėl tų priežasčių ketina paprašyti pašalinti, apie tai praneša Komisijai. Pranešimo procedūros metu perkančioji organizacija ar subjektas gali toliau analizuoti pasiūlymus. | Perkančiosios organizacijos ar subjektai, gavę 1 dalies sąlygas atitinkančius pasiūlymus, kuriuos dėl tų priežasčių pašalina,
  per aštuonias kalendorines dienas
  apie tai praneša Komisijai. Pranešimo procedūros metu perkančioji organizacija ar subjektas gali toliau analizuoti pasiūlymus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, gavę 1 dalies sąlygas atitinkančius pasiūlymus, kuriuos dėl tų priežasčių ketina paprašyti pašalinti, apie tai praneša Komisijai. Pranešimo procedūros metu perkančioji organizacija ar subjektas gali toliau analizuoti pasiūlymus.

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, gavę 1 dalies sąlygas atitinkančius pasiūlymus, kuriuos dėl tų priežasčių pašalina,
  per aštuonias kalendorines dienas
  apie tai praneša Komisijai. Pranešimo procedūros metu perkančioji organizacija ar subjektas gali toliau analizuoti pasiūlymus.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | sutarties objekto aprašymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

sutarties objekto aprašymas;

| b) | sutarties
  arba koncesijos
  objekto aprašymas; |
| --- | --- |

b)

sutarties
  arba koncesijos
  objekto aprašymas;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | tinkamais atvejais – kita informacija, kuri, Komisijos nuomone, yra naudinga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

da)

tinkamais atvejais – kita informacija, kuri, Komisijos nuomone, yra naudinga.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies penkta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali paprašyti perkančiosios organizacijos ar subjekto pateikti papildomos informacijos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija gali paprašyti perkančiosios organizacijos ar subjekto pateikti papildomos informacijos.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies šešta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ta informacija pateikiama per 8
  darbo
  dienas, skaičiuojamas nuo pirmos
  darbo
  dienos po to, kai buvo gautas prašymas pateikti papildomos informacijos. Jei Komisija per šį laikotarpį negauna jokios informacijos, 3 dalyje nustatytas laikotarpis sustabdomas tol, kol Komisija gaus prašytą informaciją. | Ta informacija pateikiama per 8
  kalendorines
  dienas, skaičiuojamas nuo pirmos
  kalendorinės
  dienos po to, kai buvo gautas prašymas pateikti papildomos informacijos. Jei Komisija per šį laikotarpį negauna jokios informacijos, 3 dalyje nustatytas laikotarpis sustabdomas tol, kol Komisija gaus prašytą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ta informacija pateikiama per 8
  darbo
  dienas, skaičiuojamas nuo pirmos
  darbo
  dienos po to, kai buvo gautas prašymas pateikti papildomos informacijos. Jei Komisija per šį laikotarpį negauna jokios informacijos, 3 dalyje nustatytas laikotarpis sustabdomas tol, kol Komisija gaus prašytą informaciją.

Ta informacija pateikiama per 8
  kalendorines
  dienas, skaičiuojamas nuo pirmos
  kalendorinės
  dienos po to, kai buvo gautas prašymas pateikti papildomos informacijos. Jei Komisija per šį laikotarpį negauna jokios informacijos, 3 dalyje nustatytas laikotarpis sustabdomas tol, kol Komisija gaus prašytą informaciją.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  1 dalyje nurodytų sutarčių atžvilgiu Komisija
  priima
  įgyvendinamąjį
  aktą dėl
  ketinimo pašalinti patvirtinimo per du mėnesius nuo pirmos darbo dienos po tos, kurią ji gavo pranešimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  17 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros
  . Šį laikotarpį galima pratęsti vieną kartą ne ilgiau kaip
  dviem mėnesiams
  pateisinamais atvejais, visų pirma dėl to, kad pranešime arba prie jo pridėtuose dokumentuose pateikta informacija yra neišsami arba netiksli, arba dėl to, kad iš esmės pasikeičia pranešti faktai. Jei pasibaigus šiam
  dviejų mėnesių
  laikotarpiui arba pratęstam laikotarpiui Komisija nepriėmė sprendimo pašalinimui patvirtinti ar nepatvirtinti, laikoma, kad Komisija pašalinimo nepatvirtino. | 3.   
  Kai Komisija nustato, kad prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, atveju iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalies ga punkte, ji
  priima
  įgyvendinimo
  aktą
  , kuriuo patvirtinamas pasiūlymų,
  dėl
  kurių atliktas tyrimas pagal
  17 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą
  nagrinėjimo
  procedūrą, pašalinimas
  .
  Įgyvendinimo aktas priimamas per vieno mėnesio laikotarpį, kuris pradedamas skaičiuoti pirmąją kalendorinę dieną po to, kai pateikiamas 1 dalyje nurodytas prašymas.
  Šį laikotarpį galima pratęsti vieną kartą ne ilgiau kaip
  vienu mėnesiu
  pateisinamais atvejais, visų pirma dėl to, kad pranešime arba prie jo pridėtuose dokumentuose pateikta informacija yra neišsami arba netiksli, arba dėl to, kad iš esmės pasikeičia pranešti faktai. Jei pasibaigus šiam
  vieno mėnesio
  laikotarpiui arba pratęstam laikotarpiui Komisija nepriėmė sprendimo pašalinimui patvirtinti ar nepatvirtinti, laikoma, kad Komisija pašalinimo nepatvirtino. |
| | Tas pašalinimas – laikina priemonė; jis taikomas laukiant, kol bus užbaigtas pagal 8 straipsnį numatytas išorės tyrimas dėl viešųjų pirkimų, kol bus pateiktos pagal 9 straipsnį numatytos konsultavimosi procedūros išvados ir, prireikus, priimtos priemonės, ribojančios nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, kaip numatyta 10 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   
  1 dalyje nurodytų sutarčių atžvilgiu Komisija
  priima
  įgyvendinamąjį
  aktą dėl
  ketinimo pašalinti patvirtinimo per du mėnesius nuo pirmos darbo dienos po tos, kurią ji gavo pranešimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  17 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros
  . Šį laikotarpį galima pratęsti vieną kartą ne ilgiau kaip
  dviem mėnesiams
  pateisinamais atvejais, visų pirma dėl to, kad pranešime arba prie jo pridėtuose dokumentuose pateikta informacija yra neišsami arba netiksli, arba dėl to, kad iš esmės pasikeičia pranešti faktai. Jei pasibaigus šiam
  dviejų mėnesių
  laikotarpiui arba pratęstam laikotarpiui Komisija nepriėmė sprendimo pašalinimui patvirtinti ar nepatvirtinti, laikoma, kad Komisija pašalinimo nepatvirtino.

3.   
  Kai Komisija nustato, kad prekių ir (arba) paslaugų, kurias siūloma pašalinti, atveju iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalies ga punkte, ji
  priima
  įgyvendinimo
  aktą
  , kuriuo patvirtinamas pasiūlymų,
  dėl
  kurių atliktas tyrimas pagal
  17 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą
  nagrinėjimo
  procedūrą, pašalinimas
  .
  Įgyvendinimo aktas priimamas per vieno mėnesio laikotarpį, kuris pradedamas skaičiuoti pirmąją kalendorinę dieną po to, kai pateikiamas 1 dalyje nurodytas prašymas.
  Šį laikotarpį galima pratęsti vieną kartą ne ilgiau kaip
  vienu mėnesiu
  pateisinamais atvejais, visų pirma dėl to, kad pranešime arba prie jo pridėtuose dokumentuose pateikta informacija yra neišsami arba netiksli, arba dėl to, kad iš esmės pasikeičia pranešti faktai. Jei pasibaigus šiam
  vieno mėnesio
  laikotarpiui arba pratęstam laikotarpiui Komisija nepriėmė sprendimo pašalinimui patvirtinti ar nepatvirtinti, laikoma, kad Komisija pašalinimo nepatvirtino.

Tas pašalinimas – laikina priemonė; jis taikomas laukiant, kol bus užbaigtas pagal 8 straipsnį numatytas išorės tyrimas dėl viešųjų pirkimų, kol bus pateiktos pagal 9 straipsnį numatytos konsultavimosi procedūros išvados ir, prireikus, priimtos priemonės, ribojančios nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų patekimą į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, kaip numatyta 10 straipsnyje.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kai a dalyje nurodyto susitarimo nėra ir, trečiajai šaliai nesiliaujant taikyti ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Sąjungos ir atitinkamos trečiosios šalies rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

kai a dalyje nurodyto susitarimo nėra ir, trečiajai šaliai nesiliaujant taikyti ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Sąjungos ir atitinkamos trečiosios šalies rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo.

| b) | kai a punkte nurodyto susitarimo nėra ir, trečiajai šaliai nesiliaujant taikyti ribojamųjų viešųjų pirkimų
  ar koncesijos skyrimo
  priemonių, Sąjungos ir atitinkamos trečiosios šalies rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo
  , ypač kai šios ribojamosios priemonės kenkia Sąjungos pramonės politikai
  . |
| --- | --- |

b)

kai a punkte nurodyto susitarimo nėra ir, trečiajai šaliai nesiliaujant taikyti ribojamųjų viešųjų pirkimų
  ar koncesijos skyrimo
  priemonių, Sąjungos ir atitinkamos trečiosios šalies rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo
  , ypač kai šios ribojamosios priemonės kenkia Sąjungos pramonės politikai
  .

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant b punktą daroma prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo tada, kai Sąjungos ūkio subjektai, prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Taikant b punktą daroma prielaida, kad iš esmės trūksta abipusiškumo tada, kai Sąjungos ūkio subjektai, prekės ir paslaugos nuolat rimtai diskriminuojami ribojamosiomis viešųjų pirkimų priemonėmis.

Išbraukta.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija išnagrinėja: | Išbraukta. |
| a) | kiek atitinkamos šalies viešųjų pirkimų įstatymais užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir ūkio subjektų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.
     
  Vertindama, ar iš esmės trūksta abipusiškumo, Komisija išnagrinėja:

Išbraukta.

a)

kiek atitinkamos šalies viešųjų pirkimų įstatymais užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius viešųjų pirkimų srities standartus ir ar neleidžiama diskriminuoti Sąjungos prekių, paslaugų ir ūkio subjektų;

| b) | kiek valdžios įstaigos institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir ūkio subjektus. |
| --- | --- |

b)

kiek valdžios įstaigos institucijos ir (arba) atskiri perkantieji subjektai veikia ar ima veikti diskriminuodami Sąjungos prekes, paslaugas ir ūkio subjektus.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   
  Perkančiosios
  organizacijos ar subjektai
  , kurie atmetė dalyvius remdamiesi 1 dalimi,
  tai nurodo skelbime apie sutarties sudarymą, skelbiamame pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį, Direktyvos 2004/17/EB 42 straipsnį arba Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo 27 straipsnį. Komisija priima įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatomos standartinės pranešimų apie sutarties skyrimą formos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. | 7.   
  Tai atvejais, kai dalyviai buvo atmesti remiantis 3 dalimi, perkančiosios
  organizacijos ar subjektai tai
  , įskaitant atmetimo priežastis,
  nurodo skelbime apie sutarties sudarymą, skelbiamame pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį, Direktyvos 2004/17/EB 42 straipsnį arba Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo 27 straipsnį. Komisija priima įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatomos standartinės pranešimų apie sutarties skyrimą formos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7.   
  Perkančiosios
  organizacijos ar subjektai
  , kurie atmetė dalyvius remdamiesi 1 dalimi,
  tai nurodo skelbime apie sutarties sudarymą, skelbiamame pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį, Direktyvos 2004/17/EB 42 straipsnį arba Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo 27 straipsnį. Komisija priima įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatomos standartinės pranešimų apie sutarties skyrimą formos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

7.   
  Tai atvejais, kai dalyviai buvo atmesti remiantis 3 dalimi, perkančiosios
  organizacijos ar subjektai tai
  , įskaitant atmetimo priežastis,
  nurodo skelbime apie sutarties sudarymą, skelbiamame pagal Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį, Direktyvos 2004/17/EB 42 straipsnį arba Direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo 27 straipsnį. Komisija priima įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatomos standartinės pranešimų apie sutarties skyrimą formos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jei Komisija priėmė įgyvendinamąjį aktą dėl laikino prekių ir paslaugų patekimo iš šalies, kuri pradėjo
  esmines
  derybas su Sąjunga, kaip išdėstyta 9 straipsnio 4 dalyje, pirma dalis netaikoma. | 8.   Jei Komisija priėmė įgyvendinamąjį aktą dėl laikino prekių ir paslaugų patekimo iš šalies, kuri pradėjo derybas su Sąjunga, kaip išdėstyta 9 straipsnio 4 dalyje, pirma dalis
  gali būti
  netaikoma.
  Komisija tinkamai pagrindžia atitinkamą sprendimą perkančiajam subjektui, kuris pateikė paraišką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   Jei Komisija priėmė įgyvendinamąjį aktą dėl laikino prekių ir paslaugų patekimo iš šalies, kuri pradėjo
  esmines
  derybas su Sąjunga, kaip išdėstyta 9 straipsnio 4 dalyje, pirma dalis netaikoma.

8.   Jei Komisija priėmė įgyvendinamąjį aktą dėl laikino prekių ir paslaugų patekimo iš šalies, kuri pradėjo derybas su Sąjunga, kaip išdėstyta 9 straipsnio 4 dalyje, pirma dalis
  gali būti
  netaikoma.
  Komisija tinkamai pagrindžia atitinkamą sprendimą perkančiajam subjektui, kuris pateikė paraišką.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai perkančioji organizacija ar subjektas, patikrinęs konkurso dalyvio paaiškinimus, pagal Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnį ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnį ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą ne Sąjungos kilmės prekių ir (arba) paslaugų kainą, kai nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, jis apie tai raštu informuoja kitus konkurso dalyvius, nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis. | Kai perkančioji organizacija ar subjektas, patikrinęs konkurso dalyvio paaiškinimus, pagal Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnį ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnį ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą ne Sąjungos kilmės prekių ir (arba) paslaugų kainą, kai nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, jis apie tai raštu informuoja kitus konkurso dalyvius, nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis.
  Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad viešojo pirkimo sutartis vykdantys ekonominės veiklos vykdytojai laikytųsi taikytinų pareigų aplinkos apsaugos, socialinės ir darbo teisės srityse, nustatytų Sąjungos teisės aktais, nacionaliniais įstatymais, kolektyvinėmis sutartimis ar tarptautinėmis aplinkos apsaugos, socialinės ir darbo teisės nuostatomis, išvardytomis Direktyvos dėl viešųjų pirkimų [...] 2013 XI priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai perkančioji organizacija ar subjektas, patikrinęs konkurso dalyvio paaiškinimus, pagal Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnį ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnį ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą ne Sąjungos kilmės prekių ir (arba) paslaugų kainą, kai nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, jis apie tai raštu informuoja kitus konkurso dalyvius, nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis.

Kai perkančioji organizacija ar subjektas, patikrinęs konkurso dalyvio paaiškinimus, pagal Direktyvos dėl viešųjų pirkimų 69 straipsnį ir Direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų 79 straipsnį ketina priimti neįprastai mažą pasiūlytą ne Sąjungos kilmės prekių ir (arba) paslaugų kainą, kai nereglamentuojamųjų prekių ar paslaugų vertė viršija 50 % visos pasiūlyme numatytų prekių ir paslaugų vertės, jis apie tai raštu informuoja kitus konkurso dalyvius, nurodydamas tokios neįprastai mažos pasiūlytos kainos ar sąnaudų priežastis.
  Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad viešojo pirkimo sutartis vykdantys ekonominės veiklos vykdytojai laikytųsi taikytinų pareigų aplinkos apsaugos, socialinės ir darbo teisės srityse, nustatytų Sąjungos teisės aktais, nacionaliniais įstatymais, kolektyvinėmis sutartimis ar tarptautinėmis aplinkos apsaugos, socialinės ir darbo teisės nuostatomis, išvardytomis Direktyvos dėl viešųjų pirkimų [...] 2013 XI priede.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perkančioji organizacija
  ar
  subjektas gali
  neatskleisti informacijos, jei jos paviešinimas kliudytų vykdyti įstatymus, kitaip prieštarautų viešajam interesui, kenktų teisėtiems viešųjų ar privačių ūkio subjektų verslo interesams ar sąžiningai jų konkurencijai
  . | Gavę informaciją iš perkančiosios organizacijos arba subjekto apie ketinimus priimti neįprastai mažos kainos pasiūlymą, kiti konkurso dalyviai per pagrįstą laikotarpį turi galimybę pateikti tai perkančiajai organizacijai arba subjektui atitinkamą informaciją, kad
  perkančioji organizacija
  arba
  subjektas
  galėtų priimti sprendimą žinodami visus galimus veiksnius, kurie
  gali
  turėti įtakos vertinant pasiūlytą neįprastai mažą (–as) kainą ar sąnaudas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Perkančioji organizacija
  ar
  subjektas gali
  neatskleisti informacijos, jei jos paviešinimas kliudytų vykdyti įstatymus, kitaip prieštarautų viešajam interesui, kenktų teisėtiems viešųjų ar privačių ūkio subjektų verslo interesams ar sąžiningai jų konkurencijai
  .

Gavę informaciją iš perkančiosios organizacijos arba subjekto apie ketinimus priimti neįprastai mažos kainos pasiūlymą, kiti konkurso dalyviai per pagrįstą laikotarpį turi galimybę pateikti tai perkančiajai organizacijai arba subjektui atitinkamą informaciją, kad
  perkančioji organizacija
  arba
  subjektas
  galėtų priimti sprendimą žinodami visus galimus veiksnius, kurie
  gali
  turėti įtakos vertinant pasiūlytą neįprastai mažą (–as) kainą ar sąnaudas
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai
  Komisija
  mano, kad tai naudinga Sąjungai, ji
  gali bet kada savo iniciatyva arba paprašyta suinteresuotų šalių ar valstybės narės pradėti išorės viešųjų pirkimų tyrimą dėl galimų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių. | Komisija gali bet kada savo iniciatyva arba paprašyta suinteresuotų šalių
  , perkančiosios organizacijos
  ar
  subjekto ar
  valstybės narės pradėti išorės viešųjų pirkimų tyrimą dėl galimų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių.
  Komisija, priimdama sprendimą pradėti išorės tyrimą dėl viešųjų pirkimų, atsižvelgia į perkančiųjų organizacijų ir (arba) subjektų arba valstybių narių pateiktų prašymų skaičių. Jei Komisija atsisako pradėti tyrimą, tinkamai pagrindžia savo sprendimą šio tyrimo prašiusiai valstybei narei, suinteresuotajai šaliai ar perkančiajam subjektui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai
  Komisija
  mano, kad tai naudinga Sąjungai, ji
  gali bet kada savo iniciatyva arba paprašyta suinteresuotų šalių ar valstybės narės pradėti išorės viešųjų pirkimų tyrimą dėl galimų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių.

Komisija gali bet kada savo iniciatyva arba paprašyta suinteresuotų šalių
  , perkančiosios organizacijos
  ar
  subjekto ar
  valstybės narės pradėti išorės viešųjų pirkimų tyrimą dėl galimų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių.
  Komisija, priimdama sprendimą pradėti išorės tyrimą dėl viešųjų pirkimų, atsižvelgia į perkančiųjų organizacijų ir (arba) subjektų arba valstybių narių pateiktų prašymų skaičių. Jei Komisija atsisako pradėti tyrimą, tinkamai pagrindžia savo sprendimą šio tyrimo prašiusiai valstybei narei, suinteresuotajai šaliai ar perkančiajam subjektui.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija pirmiausia atsižvelgia į tai, ar pagal 6 straipsnio 3 dalį patvirtinta keletas pašalinimo ketinimo atvejų. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija pirmiausia atsižvelgia į tai, ar pagal 6 straipsnio 3 dalį patvirtinta keletas pašalinimo ketinimo atvejų.

Išbraukta.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje numatytas tyrimas vykdomas remiantis
  6 straipsnyje
  nustatytais kriterijais. | 2.   1 dalyje numatytas tyrimas vykdomas remiantis
  2 straipsnio 1 dalies ga dalyje
  nustatytais kriterijais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   1 dalyje numatytas tyrimas vykdomas remiantis
  6 straipsnyje
  nustatytais kriterijais.

2.   1 dalyje numatytas tyrimas vykdomas remiantis
  2 straipsnio 1 dalies ga dalyje
  nustatytais kriterijais.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Ar atitinkama trečioji šalis taiko ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Komisija įvertina remdamasi suinteresuotų šalių ir valstybių narių pateikta informacija ir (arba) faktais, kuriuos Komisija surinko atlikdama tyrimą, per
  devynis
  mėnesius nuo tyrimo pradžios. Tinkamai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  trimis mėnesiais
  . | 3.   Ar atitinkama trečioji šalis taiko ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Komisija įvertina remdamasi suinteresuotų šalių ir valstybių narių pateikta informacija ir (arba) faktais, kuriuos Komisija surinko atlikdama tyrimą,
  arba rengdama reguliarias ataskaitas apie trečiosiose šalyse prekybai sudaromas kliūtis
  per
  tris
  mėnesius nuo tyrimo pradžios. Tinkamai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  vienu mėnesiu
  . |
| | Komisija, atlikdama įvertinimą, atsižvelgia į perkančiųjų organizacijų ar subjektų pateiktus prašymus atlikti tyrimus pagal 6 straipsnio 1 dalį po to, kai buvo pradėta šiame straipsnyje nustatyta procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Ar atitinkama trečioji šalis taiko ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Komisija įvertina remdamasi suinteresuotų šalių ir valstybių narių pateikta informacija ir (arba) faktais, kuriuos Komisija surinko atlikdama tyrimą, per
  devynis
  mėnesius nuo tyrimo pradžios. Tinkamai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  trimis mėnesiais
  .

3.   Ar atitinkama trečioji šalis taiko ribojamąsias viešųjų pirkimų priemones, Komisija įvertina remdamasi suinteresuotų šalių ir valstybių narių pateikta informacija ir (arba) faktais, kuriuos Komisija surinko atlikdama tyrimą,
  arba rengdama reguliarias ataskaitas apie trečiosiose šalyse prekybai sudaromas kliūtis
  per
  tris
  mėnesius nuo tyrimo pradžios. Tinkamai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  vienu mėnesiu
  .

Komisija, atlikdama įvertinimą, atsižvelgia į perkančiųjų organizacijų ar subjektų pateiktus prašymus atlikti tyrimus pagal 6 straipsnio 1 dalį po to, kai buvo pradėta šiame straipsnyje nustatyta procedūra.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei, pradėjus konsultacijas, atitinkama šalis imasi patenkinamų ištaisomųjų (taisomųjų) priemonių, tačiau neprisiima naujų įsileidimo į rinką įsipareigojimų, Komisija konsultaciją gali sustabdyti
  arba
  nutraukti. | Jei, pradėjus konsultacijas, atitinkama šalis imasi patenkinamų ištaisomųjų (taisomųjų) priemonių, tačiau neprisiima naujų įsileidimo į rinką įsipareigojimų, Komisija konsultaciją gali sustabdyti
  , nutraukti
  arba
  pakviesti atitinkamą šalį pradėti derybas pagal 9 straipsnio 4 dalį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei, pradėjus konsultacijas, atitinkama šalis imasi patenkinamų ištaisomųjų (taisomųjų) priemonių, tačiau neprisiima naujų įsileidimo į rinką įsipareigojimų, Komisija konsultaciją gali sustabdyti
  arba
  nutraukti.

Jei, pradėjus konsultacijas, atitinkama šalis imasi patenkinamų ištaisomųjų (taisomųjų) priemonių, tačiau neprisiima naujų įsileidimo į rinką įsipareigojimų, Komisija konsultaciją gali sustabdyti
  , nutraukti
  arba
  pakviesti atitinkamą šalį pradėti derybas pagal 9 straipsnio 4 dalį
  .

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai ištaisomosios (taisomosios) priemonės, kurių ėmėsi trečioji šalis, atšaukiamos, sustabdomos ar netinkamai įgyvendinamos, Komisija
  gali: | Kai ištaisomosios (taisomosios) priemonės, kurių ėmėsi trečioji šalis, atšaukiamos, sustabdomos ar netinkamai įgyvendinamos, Komisija
  pagal 10 straipsnį priima įgyvendinimo aktus, kuriais ribojamas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai ištaisomosios (taisomosios) priemonės, kurių ėmėsi trečioji šalis, atšaukiamos, sustabdomos ar netinkamai įgyvendinamos, Komisija
  gali:

Kai ištaisomosios (taisomosios) priemonės, kurių ėmėsi trečioji šalis, atšaukiamos, sustabdomos ar netinkamai įgyvendinamos, Komisija
  pagal 10 straipsnį priima įgyvendinimo aktus, kuriais ribojamas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | pratęsti ar iš naujo pradėti konsultaciją su atitinkama trečiąja šalimi, ir (arba) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

i)

pratęsti ar iš naujo pradėti konsultaciją su atitinkama trečiąja šalimi, ir (arba)

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | veikti vadovaudamasi 10 straipsniu ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ii)

veikti vadovaudamasi 10 straipsniu ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką.

Išbraukta.

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kai pradėjus konsultaciją paaiškėja, kad tinkamiausia priemonė viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams nutraukti yra tarptautinio susitarimo sudarymas, vykdomos derybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 218 straipsnių nuostatas. Jei šalis pradėjo
  esmines
  derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, Komisija gali priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies negalėtų būti pašalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų pagal 6 straipsnį. | 4.   Kai pradėjus konsultaciją paaiškėja, kad tinkamiausia priemonė viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams nutraukti yra tarptautinio susitarimo sudarymas, vykdomos derybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 218 straipsnių nuostatas. Jei šalis pradėjo derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, Komisija gali priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies negalėtų būti pašalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų pagal 6 straipsnį.
  Komisija tinkamai pagrindžia atitinkamą sprendimą valstybei narei, suinteresuotajai šaliai ar perkančiajam subjektui, kurie pateikė paraišką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Kai pradėjus konsultaciją paaiškėja, kad tinkamiausia priemonė viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams nutraukti yra tarptautinio susitarimo sudarymas, vykdomos derybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 218 straipsnių nuostatas. Jei šalis pradėjo
  esmines
  derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, Komisija gali priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies negalėtų būti pašalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų pagal 6 straipsnį.

4.   Kai pradėjus konsultaciją paaiškėja, kad tinkamiausia priemonė viešųjų pirkimų ribojamiesiems veiksmams nutraukti yra tarptautinio susitarimo sudarymas, vykdomos derybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 218 straipsnių nuostatas. Jei šalis pradėjo derybas su Europos Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, Komisija gali priimti įgyvendinamąjį aktą, kuriuo prekės ir paslaugos iš tos šalies negalėtų būti pašalinamos iš sutarčių skyrimo procedūrų pagal 6 straipsnį.
  Komisija tinkamai pagrindžia atitinkamą sprendimą valstybei narei, suinteresuotajai šaliai ar perkančiajam subjektui, kurie pateikė paraišką.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali nutraukti konsultacijas, jei atitinkama šalis
  prisiima tarptautinius įsipareigojimus, sutartus
  su Sąjunga
  , vienu iš šių būdų
  : | Komisija gali nutraukti konsultacijas, jei atitinkama šalis
  nusprendė kartu
  su Sąjunga
  arba tarptautiniu lygiu imtis šių priemonių
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija gali nutraukti konsultacijas, jei atitinkama šalis
  prisiima tarptautinius įsipareigojimus, sutartus
  su Sąjunga
  , vienu iš šių būdų
  :

Komisija gali nutraukti konsultacijas, jei atitinkama šalis
  nusprendė kartu
  su Sąjunga
  arba tarptautiniu lygiu imtis šių priemonių
  :

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | a) | tarptautinius įsipareigojimus, susitarus su Europos Sąjunga, šalis prisiima vienu iš šių būdų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

tarptautinius įsipareigojimus, susitarus su Europos Sąjunga, šalis prisiima vienu iš šių būdų:

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos a iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | išplėsdama įsileidimo į rinką įsipareigojimus, prisiimtus pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų arba pagal dvišalį su Sąjunga sudarytą susitarimą, susijusį su tos sutarties sistema. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

iii)

išplėsdama įsileidimo į rinką įsipareigojimus, prisiimtus pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų arba pagal dvišalį su Sąjunga sudarytą susitarimą, susijusį su tos sutarties sistema.

| iii) | išplėsdama įsileidimo į rinką įsipareigojimus, prisiimtus pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų arba pagal dvišalį su Sąjunga sudarytą susitarimą, susijusį su tos sutarties sistema
  , ir |
| --- | --- |

iii)

išplėsdama įsileidimo į rinką įsipareigojimus, prisiimtus pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų arba pagal dvišalį su Sąjunga sudarytą susitarimą, susijusį su tos sutarties sistema
  , ir

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | b) | susijusi šalis patvirtino taisomąsias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

susijusi šalis patvirtino taisomąsias priemones.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jei konsultacijos su trečiąja šalimi per
  15
  mėnesių nuo
  jų pradžios
  neatneša patenkinamų rezultatų, Komisija konsultacijas nutraukia ir sprendžia, ar jai veikti pagal 10 straipsnį ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką. | 6.   Jei konsultacijos su trečiąja šalimi per
  12
  mėnesių nuo
  kalendorinės dienos, kai jos prasidėjo,
  neatneša patenkinamų rezultatų, Komisija konsultacijas nutraukia ir sprendžia, ar jai veikti pagal 10 straipsnį ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Jei konsultacijos su trečiąja šalimi per
  15
  mėnesių nuo
  jų pradžios
  neatneša patenkinamų rezultatų, Komisija konsultacijas nutraukia ir sprendžia, ar jai veikti pagal 10 straipsnį ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką.

6.   Jei konsultacijos su trečiąja šalimi per
  12
  mėnesių nuo
  kalendorinės dienos, kai jos prasidėjo,
  neatneša patenkinamų rezultatų, Komisija konsultacijas nutraukia ir sprendžia, ar jai veikti pagal 10 straipsnį ir priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais būtų apribotas prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kai pagal 8 straipsnį vykdant tyrimą ir atlikus 9 straipsnyje numatytą procedūrą nustatoma, kad dėl tos trečiosios šalies priimtų ir taikytų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip nurodyta 6 straipsnyje, Komisija
  priima įgyvendinamuosius
  aktus, kuriais būtų laikinai apribotas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 1.   Kai pagal 8 straipsnį vykdant tyrimą ir atlikus 9 straipsnyje numatytą procedūrą nustatoma, kad Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip nurodyta 2
  straipsnio 1 dalies ga punkte
  , Komisija
  gali priimti įgyvendinimo
  aktus, kuriais laikinai apribojamas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką
  ne ilgiau kaip penkeriems metams ir šis laikotarpis gali būti pratęstas kitam penkerių metų laikotarpiui
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Kai pagal 8 straipsnį vykdant tyrimą ir atlikus 9 straipsnyje numatytą procedūrą nustatoma, kad dėl tos trečiosios šalies priimtų ir taikytų ribojamųjų viešųjų pirkimų priemonių Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip nurodyta 6 straipsnyje, Komisija
  priima įgyvendinamuosius
  aktus, kuriais būtų laikinai apribotas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

1.   Kai pagal 8 straipsnį vykdant tyrimą ir atlikus 9 straipsnyje numatytą procedūrą nustatoma, kad Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės rinkų atvėrimui iš esmės trūksta abipusiškumo, kaip nurodyta 2
  straipsnio 1 dalies ga punkte
  , Komisija
  gali priimti įgyvendinimo
  aktus, kuriais laikinai apribojamas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, patekimas į rinką
  ne ilgiau kaip penkeriems metams ir šis laikotarpis gali būti pratęstas kitam penkerių metų laikotarpiui
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali visų pirma būti taikomos tik: | Komisija nepritaria ketinimui pašalinti, jei tai pažeistų rinkos prieinamumo įsipareigojimus, kuriuos Sąjunga yra įrašiusi savo tarptautiniuose susitarimuose.
  Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali visų pirma būti taikomos tik: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali visų pirma būti taikomos tik:

Komisija nepritaria ketinimui pašalinti, jei tai pažeistų rinkos prieinamumo įsipareigojimus, kuriuos Sąjunga yra įrašiusi savo tarptautiniuose susitarimuose.
  Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali visų pirma būti taikomos tik:

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jeigu per tą laikotarpį pagal 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnį taikomos priemonės nėra sustabdomos arba atšaukiamos, jų galiojimas baigiasi praėjus penkeriems metams nuo jų įsigaliojimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jeigu per tą laikotarpį pagal 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnį taikomos priemonės nėra sustabdomos arba atšaukiamos, jų galiojimas baigiasi praėjus penkeriems metams nuo jų įsigaliojimo.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Perkančiosios organizacijos ar subjektai gali
  nuspręsti
  netaikyti pagal 10 straipsnį viešųjų pirkimų procedūrai taikomų priemonių, jei: | 1.   Perkančiosios organizacijos ar subjektai gali
  prašyti Komisijos
  netaikyti pagal 10 straipsnį viešųjų pirkimų procedūrai taikomų priemonių, jei: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Perkančiosios organizacijos ar subjektai gali
  nuspręsti
  netaikyti pagal 10 straipsnį viešųjų pirkimų procedūrai taikomų priemonių, jei:

1.   Perkančiosios organizacijos ar subjektai gali
  prašyti Komisijos
  netaikyti pagal 10 straipsnį viešųjų pirkimų procedūrai taikomų priemonių, jei:

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei po 15 kalendorinių dienų Komisija nepriėmė sprendimo, kuriuo toks prašymas patvirtinamas arba atmetamas, laikoma, kad Komisija šio prašymo nepatvirtino. Išskirtinėmis aplinkybėmis, šis terminas gali būti pratęstas ne ilgesniu kaip penkių kalendorinių dienų laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei po 15 kalendorinių dienų Komisija nepriėmė sprendimo, kuriuo toks prašymas patvirtinamas arba atmetamas, laikoma, kad Komisija šio prašymo nepatvirtino. Išskirtinėmis aplinkybėmis, šis terminas gali būti pratęstas ne ilgesniu kaip penkių kalendorinių dienų laikotarpiu.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perkančiosios organizacijos ar subjektai, neketinantys taikyti pagal 10 straipsnį priimtų ar pagal 11 straipsnį atnaujintų ribojamųjų priemonių, apie savo ketinimą nurodo pagal [Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos
  2004/18/EB
  42 straipsnį] skelbiamame pranešime apie pirkimą.
  Jie apie tai praneša Komisijai ne vėliau kaip per dešimt kalendorinių dienų po pranešimo apie pirkimą paskelbimo. | Perkančiosios organizacijos ar subjektai, neketinantys taikyti pagal 10 straipsnį priimtų ar pagal 11 straipsnį atnaujintų ribojamųjų priemonių, apie savo ketinimą nurodo pagal [Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos
  2004/17/EB
  42 straipsnį] skelbiamame pranešime apie pirkimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, neketinantys taikyti pagal 10 straipsnį priimtų ar pagal 11 straipsnį atnaujintų ribojamųjų priemonių, apie savo ketinimą nurodo pagal [Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos
  2004/18/EB
  42 straipsnį] skelbiamame pranešime apie pirkimą.
  Jie apie tai praneša Komisijai ne vėliau kaip per dešimt kalendorinių dienų po pranešimo apie pirkimą paskelbimo.

Perkančiosios organizacijos ar subjektai, neketinantys taikyti pagal 10 straipsnį priimtų ar pagal 11 straipsnį atnaujintų ribojamųjų priemonių, apie savo ketinimą nurodo pagal [Direktyvos 2004/18/EB 35 straipsnį arba pagal Direktyvos
  2004/17/EB
  42 straipsnį] skelbiamame pranešime apie pirkimą.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pranešimas siunčiamas elektroninėmis priemonėmis naudojant standartinę formą.
  Komisija pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos pranešimų apie pirkimą
  ir pranešimo
  standartinės formos. | Komisija pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos pranešimų apie pirkimą standartinės formos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pranešimas siunčiamas elektroninėmis priemonėmis naudojant standartinę formą.
  Komisija pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos pranešimų apie pirkimą
  ir pranešimo
  standartinės formos.

Komisija pagal 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos pranešimų apie pirkimą standartinės formos.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pranešime prateikiama tokia informacija: | Išbraukta. |
| a) | perkančiosios organizacijos ar subjekto pavadinimas ir duomenys ryšiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pranešime prateikiama tokia informacija:

Išbraukta.

a)

perkančiosios organizacijos ar subjekto pavadinimas ir duomenys ryšiams;

| b) | sutarties objekto aprašymas; |
| --- | --- |

b)

sutarties objekto aprašymas;

| c) | informacija apie norimų įsileisti ūkio subjektų, prekių ir (arba) paslaugų kilmę; |
| --- | --- |

c)

informacija apie norimų įsileisti ūkio subjektų, prekių ir (arba) paslaugų kilmę;

| d) | pagrindas, kuriuo remiasi sprendimas netaikyti ribojamųjų priemonių, ir išsamus išimčių taikymo pateisinimas; |
| --- | --- |

d)

pagrindas, kuriuo remiasi sprendimas netaikyti ribojamųjų priemonių, ir išsamus išimčių taikymo pateisinimas;

| e) | tinkamais atvejais – kita informacija, kuri perkančiosios organizacijos ar subjekto nuomone yra naudinga. |
| --- | --- |

e)

tinkamais atvejais – kita informacija, kuri perkančiosios organizacijos ar subjekto nuomone yra naudinga.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 14 straipsnyje nurodytus delegavimo įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems aktams. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 14 straipsnyje nurodytus delegavimo įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą
  kalendorinę
  dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems aktams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 14 straipsnyje nurodytus delegavimo įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems aktams.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 14 straipsnyje nurodytus delegavimo įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą
  kalendorinę
  dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems aktams.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16a straipsnis |
| | Viešųjų pirkimų sąlygos trečiosiose šalyse vykdant Sąjungos finansuojamas programas |
| | Turint mintyje Europos Sąjungos ir jos valstybių narių finansuojamus viešuosius pirkimus, Komisija užtikrina, kad būtų taikoma privaloma reglamentavimo sistema, skirta viešųjų pirkimų sutarčių skyrimui ir vykdymui reguliuoti. Atsižvelgiant į tai, Sąjunga patvirtina vienodas taisykles, kuriomis Sąjungos ir trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamos vienodos konkurencijos sąlygos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16a straipsnis

Viešųjų pirkimų sąlygos trečiosiose šalyse vykdant Sąjungos finansuojamas programas

Turint mintyje Europos Sąjungos ir jos valstybių narių finansuojamus viešuosius pirkimus, Komisija užtikrina, kad būtų taikoma privaloma reglamentavimo sistema, skirta viešųjų pirkimų sutarčių skyrimui ir vykdymui reguliuoti. Atsižvelgiant į tai, Sąjunga patvirtina vienodas taisykles, kuriomis Sąjungos ir trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamos vienodos konkurencijos sąlygos.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Nei Komisija, nei Taryba, nei Europos Parlamentas, nei valstybės narės, nei jų pareigūnai neatskleidžia jokios pagal šį reglamentą gautos konfidencialaus pobūdžio informacijos be tokios informacijos pateikėjo specialaus leidimo. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.
     
  Nei Komisija, nei Taryba, nei Europos Parlamentas, nei valstybės narės, nei jų pareigūnai neatskleidžia jokios pagal šį reglamentą gautos konfidencialaus pobūdžio informacijos be tokios informacijos pateikėjo specialaus leidimo.

Išbraukta.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pagal šį reglamentą gauta informacija ir jos teikėjo nurodyta kaip konfidencialaus pobūdžio informacija jokiomis aplinkybėmis neatskleidžiama, nebent jos teikėjas suteiktų specialų leidimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a.
     
  Pagal šį reglamentą gauta informacija ir jos teikėjo nurodyta kaip konfidencialaus pobūdžio informacija jokiomis aplinkybėmis neatskleidžiama, nebent jos teikėjas suteiktų specialų leidimą.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2017 m. sausio 1 d. ir
  bent kartą kas trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir dėl pažangos, padarytos pagal šį reglamentą pradėtose tarptautinėse derybose dėl ES
  ūkio subjektų
  patekimo į viešųjų sutarčių skyrimo procedūras trečiosiose šalyse. Tuo tikslu valstybės narės paprašytos pateikia Komisijai atitinkamą informaciją. | Bent kartą kas trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir dėl pažangos, padarytos pagal šį reglamentą pradėtose tarptautinėse derybose dėl ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  patekimo į viešųjų sutarčių skyrimo procedūras trečiosiose šalyse. Tuo tikslu valstybės narės paprašytos pateikia Komisijai atitinkamą informaciją.
  Kai Komisija pateikia savo antrąją ataskaitą, ji taip pat Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl iš dalies pakeisto reglamento arba pagrindžia, kodėl, jos nuomone, pakeitimų daryti nereikia. Jei Komisija neįvykdytų šių savo pareigų, praėjus dvejiems metams po antrosios ataskaitos pateikimo dienos šis reglamentas nustotų galioti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2017 m. sausio 1 d. ir
  bent kartą kas trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir dėl pažangos, padarytos pagal šį reglamentą pradėtose tarptautinėse derybose dėl ES
  ūkio subjektų
  patekimo į viešųjų sutarčių skyrimo procedūras trečiosiose šalyse. Tuo tikslu valstybės narės paprašytos pateikia Komisijai atitinkamą informaciją.

Bent kartą kas trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir dėl pažangos, padarytos pagal šį reglamentą pradėtose tarptautinėse derybose dėl ES
  ekonominės veiklos vykdytojų
  patekimo į viešųjų sutarčių skyrimo procedūras trečiosiose šalyse. Tuo tikslu valstybės narės paprašytos pateikia Komisijai atitinkamą informaciją.
  Kai Komisija pateikia savo antrąją ataskaitą, ji taip pat Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl iš dalies pakeisto reglamento arba pagrindžia, kodėl, jos nuomone, pakeitimų daryti nereikia. Jei Komisija neįvykdytų šių savo pareigų, praėjus dvejiems metams po antrosios ataskaitos pateikimo dienos šis reglamentas nustotų galioti.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įsigaliojus šiam reglamentui
  , Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59
  straipsniai panaikinami
  . | Komisija įvertina
  ,
  ar reikia palikti galioti
  Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59
  straipsnius
  .
  Komisija, atsižvelgdama į šio vertinimo rezultatus, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tų straipsnių panaikinimo nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Įsigaliojus šiam reglamentui
  , Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59
  straipsniai panaikinami
  .

Komisija įvertina
  ,
  ar reikia palikti galioti
  Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59
  straipsnius
  .
  Komisija, atsižvelgdama į šio vertinimo rezultatus, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tų straipsnių panaikinimo nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0454/2013).

(10)  OL L 134, 30.4.2004, p. 1.

(11)  OL L 134, 30.4.2004, p. 114.

(10)  OL L 134, 30.4.2004, p. 1.

(11)  OL L 134, 30.4.2004, p. 114.

(12)  
  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES dėl viešųjų pirkimų (OL L ...).

(13)  
  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų (OL L ...).

(14)  
  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES dėl koncesijos sutarčių skyrimo (OL L ...)

(12)  

  OL L 302, 1992 10 19, p. 1

(13)  OL L ....

(13)  OL L ....

(13a)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

(13a)  
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/XXX/ES dėl viešųjų pirkimų (OL XXX) (2011/0438(COD)).

(13b)  
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/XXX/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, viešųjų pirkimų (OL XXX) (2011/0439(COD)).

(14.)  OL L 349, 1994 12 31

(14.)  OL L 349, 1994 12 31

(18)  

  OL L 302, 1992 10 19, p. 1

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/227 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/227

---

P7_TA(2014)0028

Medus ***I

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/42)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | po 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-442/098 meduje esančios žiedadulkės turi būti laikomos pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo9. Teismo sprendimas buvo priimtas pasikliaujant argumentu, grindžiamu Teismui pateiktais faktais, kad meduje žiedadulkių atsiranda dėl centrifugavimo, kurį bitininkai atlieka norėdami surinkti medų. Tačiau į avilį žiedadulkės patenka tik dėl bičių veiklos ir žiedadulkių meduje būna natūraliai nepriklausomai nuo to, ar bitininkai išgauna medų centrifugavimo būdu. Todėl, nepažeidžiant 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto10 ir pašarų taikymo meduje esančioms genetiškai modifikuotoms žiedadulkėms, būtina patikslinti, kad žiedadulkės yra
  medaus
  , kuris yra pridėtinių sudedamųjų dalių neturinti natūrali medžiaga, sudedamoji dalis, o ne pridėtinė sudedamoji dalis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2000/13/EB. Todėl 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus

   (11)

  turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

po 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-442/098 meduje esančios žiedadulkės turi būti laikomos pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo9. Teismo sprendimas buvo priimtas pasikliaujant argumentu, grindžiamu Teismui pateiktais faktais, kad meduje žiedadulkių atsiranda dėl centrifugavimo, kurį bitininkai atlieka norėdami surinkti medų. Tačiau į avilį žiedadulkės patenka tik dėl bičių veiklos ir žiedadulkių meduje būna natūraliai nepriklausomai nuo to, ar bitininkai išgauna medų centrifugavimo būdu. Todėl, nepažeidžiant 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto10 ir pašarų taikymo meduje esančioms genetiškai modifikuotoms žiedadulkėms, būtina patikslinti, kad žiedadulkės yra
  medaus
  , kuris yra pridėtinių sudedamųjų dalių neturinti natūrali medžiaga, sudedamoji dalis, o ne pridėtinė sudedamoji dalis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2000/13/EB. Todėl 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus

   (11)

  turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (1) | Tarybos direktyvoje 2001/110/EB

   (1)

  medus apibūdinamas kaip natūrali saldi medžiaga, kurią gamina bitės. Dažniausiai medus susideda iš įvairių cukrų, daugiausia fruktozės ir gliukozės, taip pat kitų medžiagų, kaip antai organinės rūgštys, fermentai ir kietosios dalelės, patekusios renkant medų. Pagal Direktyvą 2001/110/EB natūralus
  medaus
  pobūdis išlaikomas apribojant žmogaus įsikišimą, dėl kurio galėtų pakisti medaus sudėtis. Visų pirma toje direktyvoje draudžiama pridėti į medų bet kokių maisto sudedamųjų dalių ar ko nors kita nei medus. Taip pat toje direktyvoje draudžiama pašalinti bet kokią medui būdingą natūralią sudedamąją dalį, įskaitant žiedadulkes, nebent tai neišvengiama šalinant pašalines medžiagas. Šie reikalavimai atitinka maisto standartą „Codex Alimentarius“, skirtą medui; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyvoje 2001/110/EB

   (1)

  medus apibūdinamas kaip natūrali saldi medžiaga, kurią gamina bitės. Dažniausiai medus susideda iš įvairių cukrų, daugiausia fruktozės ir gliukozės, taip pat kitų medžiagų, kaip antai organinės rūgštys, fermentai ir kietosios dalelės, patekusios renkant medų. Pagal Direktyvą 2001/110/EB natūralus
  medaus
  pobūdis išlaikomas apribojant žmogaus įsikišimą, dėl kurio galėtų pakisti medaus sudėtis. Visų pirma toje direktyvoje draudžiama pridėti į medų bet kokių maisto sudedamųjų dalių ar ko nors kita nei medus. Taip pat toje direktyvoje draudžiama pašalinti bet kokią medui būdingą natūralią sudedamąją dalį, įskaitant žiedadulkes, nebent tai neišvengiama šalinant pašalines medžiagas. Šie reikalavimai atitinka maisto standartą „Codex Alimentarius“, skirtą medui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | siekiant atsižvelgti į didėjantį vartotojų jautrumą genetiškai modifikuotų organizmų maiste klausimu ir jų teises apie tai gauti informaciją bei laikantis Reglamento (ES) Nr. 1169/2011, turėtų būti iš dalies pakeista Tarybos direktyva Nr. 2001/110/EB

   (*1)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

siekiant atsižvelgti į didėjantį vartotojų jautrumą genetiškai modifikuotų organizmų maiste klausimu ir jų teises apie tai gauti informaciją bei laikantis Reglamento (ES) Nr. 1169/2011, turėtų būti iš dalies pakeista Tarybos direktyva Nr. 2001/110/EB

   (*1)

  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | Žiedadulkės įtrauktos į medaus sudėties kriterijus, nustatytus Direktyvoje 2001/110/EB. Pagal turimus duomenis, įskaitant empirinius ir mokslinius, patvirtinta, kad žiedadulkės į medų patenka dėl bičių. Žiedadulkių kruopelių įkrenta į nektarą, kurį renka bitės. Avilyje surinktą žiedadulkių turintį nektarą bitės perdirba į medų. Pagal turimus duomenis, į medų gali patekti papildomų žiedadulkių, nes jų yra ant bičių plaukelių, avilio viduje esančiame ore ir, veiklos vykdytojams išimant medų, jų gali patekti iš netyčia atsivėrusių korio akelių, kuriose bitės kaupia žiedadulkes. Taigi į avilį žiedadulkių patenka dėl bičių veiklos ir jų meduje būna natūraliai, neatsižvelgiant į tai, ar veiklos vykdytojai išima medų, ar ne. Be to, veiklos vykdytojai žiedadulkių į medų tikslingai neprideda, nes toks priedas draudžiamas pagal Direktyvą 2001/110/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

Žiedadulkės įtrauktos į medaus sudėties kriterijus, nustatytus Direktyvoje 2001/110/EB. Pagal turimus duomenis, įskaitant empirinius ir mokslinius, patvirtinta, kad žiedadulkės į medų patenka dėl bičių. Žiedadulkių kruopelių įkrenta į nektarą, kurį renka bitės. Avilyje surinktą žiedadulkių turintį nektarą bitės perdirba į medų. Pagal turimus duomenis, į medų gali patekti papildomų žiedadulkių, nes jų yra ant bičių plaukelių, avilio viduje esančiame ore ir, veiklos vykdytojams išimant medų, jų gali patekti iš netyčia atsivėrusių korio akelių, kuriose bitės kaupia žiedadulkes. Taigi į avilį žiedadulkių patenka dėl bičių veiklos ir jų meduje būna natūraliai, neatsižvelgiant į tai, ar veiklos vykdytojai išima medų, ar ne. Be to, veiklos vykdytojai žiedadulkių į medų tikslingai neprideda, nes toks priedas draudžiamas pagal Direktyvą 2001/110/EB.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1169/2011

   (1)

  sudedamoji dalis apibrėžiama kaip bet kokia medžiaga, naudojama maisto produktui gaminti arba ruošti, ir liekanti galutiniame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu. Pagal šią apibrėžtį galima manyti, kad gaminant arba ruošiant maisto produktą minėta medžiaga naudojama sąmoningai. Atsižvelgiant į natūralų medaus pobūdį ir ypač į natūralią medui būdingų sudedamųjų dalių, įskaitant žiedadulkes, kilmę, būtina paaiškinti, kad žiedadulkės ir bet kokios kitos medui būdingos sudedamosios dalys neturėtų būti laikomos sudedamosiomis dalimis pagal Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 pateiktą apibrėžtį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1169/2011

   (1)

  sudedamoji dalis apibrėžiama kaip bet kokia medžiaga, naudojama maisto produktui gaminti arba ruošti, ir liekanti galutiniame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu. Pagal šią apibrėžtį galima manyti, kad gaminant arba ruošiant maisto produktą minėta medžiaga naudojama sąmoningai. Atsižvelgiant į natūralų medaus pobūdį ir ypač į natūralią medui būdingų sudedamųjų dalių, įskaitant žiedadulkes, kilmę, būtina paaiškinti, kad žiedadulkės ir bet kokios kitos medui būdingos sudedamosios dalys neturėtų būti laikomos sudedamosiomis dalimis pagal Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 pateiktą apibrėžtį.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1d) | kadangi medus yra natūralus produktas, jam neturėtų būti taikomas reikalavimas nurodyti sudedamųjų dalių sąrašą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1d)

kadangi medus yra natūralus produktas, jam neturėtų būti taikomas reikalavimas nurodyti sudedamųjų dalių sąrašą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1e) | pagal Direktyvos 2001/18/EB 26a straipsnį valstybės narės lygmeniu nustatytomis sambūvio priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad nereikėtų standartinių medaus tyrimų, be kita ko, jose nustatant minimalaus atstumo reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1e)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Direktyvos 2001/110/EB prieduose pateiktas technines detales gali reikėti suderinti ar atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į susijusių tarptautinių standartų pokyčius. Ta direktyva Komisijai nesuteikia reikiamų įgaliojimų skubiai suderinti ar atnaujinti šiuos priedus, kad būtų atsižvelgta į susijusių tarptautinių standartų pokyčius. Todėl siekiant nuosekliai įgyvendinti Direktyvą 2001/110/EB, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai derinti arba atnaujinti tos direktyvos priedus, siekiant atsižvelgti ne tik į technikos pažangą, bet ir į tarptautinių standartų pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Direktyvos 2001/110/EB prieduose pateiktas technines detales gali reikėti suderinti ar atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į susijusių tarptautinių standartų pokyčius. Ta direktyva Komisijai nesuteikia reikiamų įgaliojimų skubiai suderinti ar atnaujinti šiuos priedus, kad būtų atsižvelgta į susijusių tarptautinių standartų pokyčius. Todėl siekiant nuosekliai įgyvendinti Direktyvą 2001/110/EB, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai derinti arba atnaujinti tos direktyvos priedus, siekiant atsižvelgti ne tik į technikos pažangą, bet ir į tarptautinių standartų pokyčius;

Išbraukta.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | todėl, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir, tinkamais atvejais, tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, kad ji suderintų ar atnaujintų technines charakteristikas, susijusias su produktų aprašymais ir apibrėžtimis, pateiktomis Direktyvos 2001/110/EB prieduose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

todėl, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir, tinkamais atvejais, tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, kad ji suderintų ar atnaujintų technines charakteristikas, susijusias su produktų aprašymais ir apibrėžtimis, pateiktomis Direktyvos 2001/110/EB prieduose;

Išbraukta.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punktas

Direktyva Nr. 2001/110/EB

2 straipsnio 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Žiedadulkės kaip medui būdinga natūrali sudedamoji dalis nelaikomos šios direktyvos I priede įvardytų produktų pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta
  Direktyvos 2000/13/EB 6
  straipsnio
  4 dalyje
  . | 5.   Žiedadulkės kaip medui būdinga natūrali sudedamoji dalis nelaikomos šios direktyvos I priede įvardytų produktų pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta
  Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 2
   straipsnio
  2 dalies f punkte
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Žiedadulkės kaip medui būdinga natūrali sudedamoji dalis nelaikomos šios direktyvos I priede įvardytų produktų pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta
  Direktyvos 2000/13/EB 6
  straipsnio
  4 dalyje
  .

5.   Žiedadulkės kaip medui būdinga natūrali sudedamoji dalis nelaikomos šios direktyvos I priede įvardytų produktų pridėtine sudedamąja dalimi (komponentu), kaip apibrėžta
  Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 2
   straipsnio
  2 dalies f punkte
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2001/110/EB

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | Išbraukta. |
| Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 6a straipsnį, kad iš dalies pakeistų technines charakteristikas, susijusias su I priede pateiktais pavadinimais, produktų aprašymais ir apibrėžimais ir susijusias su II priede pateiktais medaus sudėties kriterijais, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, ir, tinkamais atvejais, atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6 straipsnis

Išbraukta.

Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 6a straipsnį, kad iš dalies pakeistų technines charakteristikas, susijusias su I priede pateiktais pavadinimais, produktų aprašymais ir apibrėžimais ir susijusias su II priede pateiktais medaus sudėties kriterijais, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, ir, tinkamais atvejais, atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2001/110/EB

6a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  4 ir 6 straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo (...).
  (Leidinių biuras turi įrašyti šio pakeitimų teisės akto įsigaliojimo datą.) | 2.   Įgaliojimai priimti

  4 straipsnyje

  nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų laikotarpiui
  nuo ... (*2).
  Komisija parengia naudojimosi suteiktais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   
  4 ir 6 straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo (...).
  (Leidinių biuras turi įrašyti šio pakeitimų teisės akto įsigaliojimo datą.)

2.   Įgaliojimai priimti

  4 straipsnyje

  nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų laikotarpiui
  nuo ... (*2).
  Komisija parengia naudojimosi suteiktais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2001/110/EB

6 a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 4
  ir 6 straipsniuose
  nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po
  jo
  paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Kitų deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 4
  straipsnyje
  nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po
  sprendimo
  paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Kitų deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 4
  ir 6 straipsniuose
  nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po
  jo
  paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Kitų deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 4
  straipsnyje
  nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po
  sprendimo
  paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Kitų deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2001/110/EB

6 a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 4
  ir 6 straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ | 5.   Pagal 4
  straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Pagal 4
  ir 6 straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

5.   Pagal 4
  straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1 dalies būtų laikomasi ne vėliau kaip
  [date]
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1 dalies būtų laikomasi ne vėliau kaip ...
   (*3). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1 dalies būtų laikomasi ne vėliau kaip
  [date]
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1 dalies būtų laikomasi ne vėliau kaip ...
   (*3). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0440/2013).

(11)  OL L 10, 2002 1 12, p. 47.

(1)  OL L 10, 2002 1 12, p. 47.

(*1)  
  2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (OL L 10, 2002 1 12, p. 47).

(1)  
  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (OL L 304, 2011 11 22, p. 18).

(*2)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

(*3)  
  12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/234 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/234

---

P7_TA(2014)0029

Programa „Hercule III“ ir Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga ***I

2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „Hercule III“, skirtos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0914),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 325 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0513/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 325 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0513/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0385/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 201, 2012 7 7, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0454

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 250/2014.)

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/235 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/235

---

P7_TA(2014)0030

Prekybos prekėmis tarp valstybių narių statistiniai duomenys ***I

2014 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai, muitinės administracijos informacijos perdavimo tvarkos, valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis ir statistinės vertės apibrėžties iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 482/44)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Rengdama
  ir
  sudarydama deleguotuosius aktus,
  Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
  tuo pačiu
  metu, laiku ir tinkamai
  būtų
  perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Rengdama
  ir
  sudarydama deleguotuosius aktus,
  Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
  tuo pačiu
  metu, laiku ir tinkamai
  būtų
  perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (6) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir
  kuo efektyviau
  su ekspertais
  , informavusi valstybes nares, su kuo bus konsultuojamasi ir kokiu pagrindu, taip užtikrindama atitiktį nešališkumo principui ir išvengdama galimų interesų konfliktų
  .
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  ir
  rengdama jų tekstus
  Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
  būtų vienu
  metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(6)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir
  kuo efektyviau
  su ekspertais
  , informavusi valstybes nares, su kuo bus konsultuojamasi ir kokiu pagrindu, taip užtikrindama atitiktį nešališkumo principui ir išvengdama galimų interesų konfliktų
  .
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  ir
  rengdama jų tekstus
  Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
  būtų vienu
  metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Komisija turėtų užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų
  nustatoma
  didelė papildoma administracinė našta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Komisija turėtų užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų
  nustatoma
  didelė papildoma administracinė našta;

| (7) | Komisija turėtų užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų
  nustatomos didelės papildomos sąnaudos arba
  didelė papildoma administracinė našta
  ir jos būtų kuo efektyvesnės ekonomiškai
  ; |
| --- | --- |

(7)

Komisija turėtų užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų
  nustatomos didelės papildomos sąnaudos arba
  didelė papildoma administracinė našta
  ir jos būtų kuo efektyvesnės ekonomiškai
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 638/2004 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti informacijos rinkimo tvarką, visų pirma dėl taikytinų kodų, metinės prekybos statistikos pagal veiklos charakteristikas rengimo techninių nuostatų ir bet kokių priemonių, būtinų norint užtikrinti, kad perduodamos statistikos kokybė atitiktų kokybės kriterijus; šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 638/2004 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti informacijos rinkimo tvarką, visų pirma dėl taikytinų kodų, metinės prekybos statistikos pagal veiklos charakteristikas rengimo techninių nuostatų ir bet kokių priemonių, būtinų norint užtikrinti, kad perduodamos statistikos kokybė atitiktų kokybės kriterijus; šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011;

| (8) | siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 638/2004 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti informacijos rinkimo tvarką, visų pirma dėl taikytinų kodų, metinės prekybos statistikos pagal veiklos charakteristikas rengimo techninių nuostatų ir bet kokių priemonių, būtinų norint užtikrinti, kad
  nemokamai
  perduodamos statistikos kokybė atitiktų kokybės kriterijus; šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 638/2004 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti informacijos rinkimo tvarką, visų pirma dėl taikytinų kodų, metinės prekybos statistikos pagal veiklos charakteristikas rengimo techninių nuostatų ir bet kokių priemonių, būtinų norint užtikrinti, kad
  nemokamai
  perduodamos statistikos kokybė atitiktų kokybės kriterijus; šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | vadovaujantis naujosios Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) struktūros, kuria siekiama tobulinti koordinavimą ir partnerystę aiškioje piramidės formos ESS struktūroje, strategija, Komisijai turėtų patarti ir padėti naudotis įgyvendinimo įgaliojimais 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (9) įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas (toliau – ESSK); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

vadovaujantis naujosios Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) struktūros, kuria siekiama tobulinti koordinavimą ir partnerystę aiškioje piramidės formos ESS struktūroje, strategija, Komisijai turėtų patarti ir padėti naudotis įgyvendinimo įgaliojimais 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (9) įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas (toliau – ESSK);

| (10) | vadovaujantis naujosios Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) struktūros, kuria siekiama tobulinti koordinavimą ir partnerystę aiškioje piramidės formos ESS struktūroje, strategija, Komisijai turėtų patarti ir padėti naudotis įgyvendinimo įgaliojimais. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (9) įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas (toliau – ESSK)
  . Aukštesnės kokybės statistinių duomenų parengimui Sąjungoje itin svarbus geresnis nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos (Eurostato) veiklos derinimas
  ; |
| --- | --- |

(10)

vadovaujantis naujosios Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) struktūros, kuria siekiama tobulinti koordinavimą ir partnerystę aiškioje piramidės formos ESS struktūroje, strategija, Komisijai turėtų patarti ir padėti naudotis įgyvendinimo įgaliojimais. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (9) įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas (toliau – ESSK)
  . Aukštesnės kokybės statistinių duomenų parengimui Sąjungoje itin svarbus geresnis nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos (Eurostato) veiklos derinimas
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 turėtų būti iš dalies pakeistas, nuorodą į Intrastato komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 turėtų būti iš dalies pakeistas, nuorodą į Intrastato komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK;

| (11) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 turėtų būti iš dalies pakeistas, nuorodą į Intrastato komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK
  . ESSK struktūra narių aspektu turėtų būti ta pati kaip Intrastato komiteto – po vieną narį iš kiekvienos valstybės narės
  ; |
| --- | --- |

(11)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 turėtų būti iš dalies pakeistas, nuorodą į Intrastato komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK
  . ESSK struktūra narių aspektu turėtų būti ta pati kaip Intrastato komiteto – po vieną narį iš kiekvienos valstybės narės
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | supaprastinus muitinio įforminimo sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė informacija apie prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas. Norint užtikrinti, kad šie duomenys būtų įtraukti, jų vežimą reikėtų įtraukti į Intrastato sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

supaprastinus muitinio įforminimo sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė informacija apie prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas. Norint užtikrinti, kad šie duomenys būtų įtraukti, jų vežimą reikėtų įtraukti į Intrastato sistemą;

| (12) | supaprastinus muitinio įforminimo sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė informacija apie prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas. Norint užtikrinti, kad šie duomenys būtų įtraukti, jų vežimą reikėtų įtraukti į Intrastato sistemą
  , kiek įmanoma išvengiant papildomų sąnaudų
  .
  Informacija turėtų atitikti vieno ataskaitų teikimo srauto principą – jei galima užtikrinti duomenų kokybę, juos turi rinkti tik eksportuojančios bendrovės
  ; |
| --- | --- |

(12)

supaprastinus muitinio įforminimo sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė informacija apie prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas. Norint užtikrinti, kad šie duomenys būtų įtraukti, jų vežimą reikėtų įtraukti į Intrastato sistemą
  , kiek įmanoma išvengiant papildomų sąnaudų
  .
  Informacija turėtų atitikti vieno ataskaitų teikimo srauto principą – jei galima užtikrinti duomenų kokybę, juos turi rinkti tik eksportuojančios bendrovės
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | valstybėms narėms turėtų būti leista keistis konfidencialiais duomenimis, susijusiais su ES vidaus prekybos statistika, kad ši statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama veiksmingiau arba jos kokybė pagerėtų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

valstybėms narėms turėtų būti leista keistis konfidencialiais duomenimis, susijusiais su ES vidaus prekybos statistika, kad ši statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama veiksmingiau arba jos kokybė pagerėtų;

| (13) | valstybėms narėms turėtų būti leista
  nemokamai
  keistis konfidencialiais duomenimis, susijusiais su ES vidaus prekybos statistika,
  kai to būtina,
  kad ši statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama veiksmingiau arba jos kokybė pagerėtų
  . Toks keitimasis duomenimis turėtų būti savanoriškas ir turėtų būti galimas pereinamuoju laikotarpiu po šio reglamento įsigaliojimo. Tačiau reikėtų atsargumo taip keičiantis konfidencialiais duomenimis ir toks keitimasis neturėtų savaime sukelti didesnės administracinės naštos bendrovėms
  ; |
| --- | --- |

(13)

valstybėms narėms turėtų būti leista
  nemokamai
  keistis konfidencialiais duomenimis, susijusiais su ES vidaus prekybos statistika,
  kai to būtina,
  kad ši statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama veiksmingiau arba jos kokybė pagerėtų
  . Toks keitimasis duomenimis turėtų būti savanoriškas ir turėtų būti galimas pereinamuoju laikotarpiu po šio reglamento įsigaliojimo. Tačiau reikėtų atsargumo taip keičiantis konfidencialiais duomenimis ir toks keitimasis neturėtų savaime sukelti didesnės administracinės naštos bendrovėms
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | reikėtų aiškiau apibrėžti statistinę vertę ir suderinti jos apibrėžtį su ES išorės prekybos statistikoje taikoma apibrėžtimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

reikėtų aiškiau apibrėžti statistinę vertę ir suderinti jos apibrėžtį su ES išorės prekybos statistikoje taikoma apibrėžtimi;

| (14) | reikėtų aiškiau apibrėžti statistinę vertę ir suderinti jos apibrėžtį su ES išorės prekybos statistikoje taikoma apibrėžtimi
  , kad būtų užtikrintas geresnis ES vidaus prekybos statistinių duomenų palyginamumas su ES išorės prekybos statistiniais duomenimis. Tinkamai ir sklandžiai tarpvalstybinės prekybos veiklai esminį poveikį turi vienodos apibrėžtys, kurios ypač svarbios tam, kad įvairios nacionalinės valdžios institucijos galėtų darniai aiškinti taisykles, turinčias įtakos įmonių tarpvalstybinei veiklai
  ; |
| --- | --- |

(14)

reikėtų aiškiau apibrėžti statistinę vertę ir suderinti jos apibrėžtį su ES išorės prekybos statistikoje taikoma apibrėžtimi
  , kad būtų užtikrintas geresnis ES vidaus prekybos statistinių duomenų palyginamumas su ES išorės prekybos statistiniais duomenimis. Tinkamai ir sklandžiai tarpvalstybinės prekybos veiklai esminį poveikį turi vienodos apibrėžtys, kurios ypač svarbios tam, kad įvairios nacionalinės valdžios institucijos galėtų darniai aiškinti taisykles, turinčias įtakos įmonių tarpvalstybinei veiklai
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | remiantis proporcingumo principu, reikia ir tinkama nustatyti muitinės administracijos informacijos perdavimo ir
  VN
  keitimosi konfidencialiais duomenimis taisykles ir statistinės vertės apibrėžtį, taikomą ES vidaus prekybos statistikoje. Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

remiantis proporcingumo principu, reikia ir tinkama nustatyti muitinės administracijos informacijos perdavimo ir
  VN
  keitimosi konfidencialiais duomenimis taisykles ir statistinės vertės apibrėžtį, taikomą ES vidaus prekybos statistikoje. Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (15) | remiantis proporcingumo principu, reikia ir tinkama nustatyti
  suderintas
  muitinės administracijos informacijos perdavimo ir
  valstybių narių
  keitimosi konfidencialiais duomenimis taisykles ir statistinės vertės apibrėžtį, taikomą ES vidaus prekybos statistikoje. Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(15)

remiantis proporcingumo principu, reikia ir tinkama nustatyti
  suderintas
  muitinės administracijos informacijos perdavimo ir
  valstybių narių
  keitimosi konfidencialiais duomenimis taisykles ir statistinės vertės apibrėžtį, taikomą ES vidaus prekybos statistikoje. Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | nacionalinių valdžios institucijų atliekamas duomenų perdavimas valstybėms narėms ir Sąjungos institucijoms bei agentūroms turėtų būti nemokamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

nacionalinių valdžios institucijų atliekamas duomenų perdavimas valstybėms narėms ir Sąjungos institucijoms bei agentūroms turėtų būti nemokamas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | atsižvelgiant į valstybių narių ekonominę padėtį ir Sąjungos lygmens derinimo priemonių stiprinimą, reikia parengti integruotą politiką ir vis patikimesnius statistinius rodiklius, kad būtų veiksmingiau įgyvendinama politika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

atsižvelgiant į valstybių narių ekonominę padėtį ir Sąjungos lygmens derinimo priemonių stiprinimą, reikia parengti integruotą politiką ir vis patikimesnius statistinius rodiklius, kad būtų veiksmingiau įgyvendinama politika;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | atsižvelgiant į neseniai nustatytus Sąjungos piliečių ir valstybių narių duomenų apsaugos pažeidimus, reikia stiprinti jautraus pobūdžio statistinių duomenų (įskaitant apie ekonomiką) perdavimo kanalų saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

atsižvelgiant į neseniai nustatytus Sąjungos piliečių ir valstybių narių duomenų apsaugos pažeidimus, reikia stiprinti jautraus pobūdžio statistinių duomenų (įskaitant apie ekonomiką) perdavimo kanalų saugumą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Bent
  kartą per mėnesį muitinė tiesiogiai teikia nacionalinėms valdžios institucijoms statistinę informaciją apie prekių, kurių muitinės ar mokesčių reikmėms naudojamas bendrasis administracinis dokumentas, išsiuntimus ir gavimus. | 2.   Kartą per mėnesį muitinė tiesiogiai teikia nacionalinėms valdžios institucijoms statistinę informaciją apie prekių, kurių muitinės ar mokesčių reikmėms naudojamas bendrasis administracinis dokumentas, išsiuntimus ir gavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   
  Bent
  kartą per mėnesį muitinė tiesiogiai teikia nacionalinėms valdžios institucijoms statistinę informaciją apie prekių, kurių muitinės ar mokesčių reikmėms naudojamas bendrasis administracinis dokumentas, išsiuntimus ir gavimus.

2.   Kartą per mėnesį muitinė tiesiogiai teikia nacionalinėms valdžios institucijoms statistinę informaciją apie prekių, kurių muitinės ar mokesčių reikmėms naudojamas bendrasis administracinis dokumentas, išsiuntimus ir gavimus.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

9a straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybių narių atitinkamoms valdžios institucijoms leidžiama tik statistikos reikmėms keistis konfidencialiais duomenimis, kaip nustatyta
  2009 m. kovo 11 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009
  dėl Europos statistikos

   (*1), jei keičiantis šiais duomenimis padedama veiksmingiau plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką, susijusią su valstybių narių tarpusavio prekyba prekėmis, arba gerinama šios statistikos kokybė. | Valstybių narių atitinkamoms valdžios institucijoms leidžiama tik statistikos reikmėms
  nemokamai
  keistis konfidencialiais duomenimis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (*2), jei
  įrodoma, kad
  keičiantis šiais duomenimis padedama veiksmingiau plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką, susijusią su valstybių narių tarpusavio prekyba prekėmis, arba
  ženkliai
  gerinama šios statistikos kokybė.
  Papildoma administracinė našta valstybėms narėms ir papildomos jų sąnaudos turėtų būti kuo mažesnės. Toks keitimasis konfidencialia informacija yra savanoriškas iki ...

   (*3)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybių narių atitinkamoms valdžios institucijoms leidžiama tik statistikos reikmėms keistis konfidencialiais duomenimis, kaip nustatyta
  2009 m. kovo 11 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009
  dėl Europos statistikos

   (*1), jei keičiantis šiais duomenimis padedama veiksmingiau plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką, susijusią su valstybių narių tarpusavio prekyba prekėmis, arba gerinama šios statistikos kokybė.

Valstybių narių atitinkamoms valdžios institucijoms leidžiama tik statistikos reikmėms
  nemokamai
  keistis konfidencialiais duomenimis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (*2), jei
  įrodoma, kad
  keičiantis šiais duomenimis padedama veiksmingiau plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką, susijusią su valstybių narių tarpusavio prekyba prekėmis, arba
  ženkliai
  gerinama šios statistikos kokybė.
  Papildoma administracinė našta valstybėms narėms ir papildomos jų sąnaudos turėtų būti kuo mažesnės. Toks keitimasis konfidencialia informacija yra savanoriškas iki ...

   (*3)

  .

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

9a straipsnio antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Konfidencialius duomenis gavusios nacionalinės valdžios institucijos šią informaciją tvarko konfidencialiai ir naudoja tik statistikos reikmėms. | Konfidencialius duomenis gavusios nacionalinės valdžios institucijos šią informaciją tvarko konfidencialiai ir naudoja tik statistikos reikmėms.
  Nacionalinės valdžios institucijos neperduoda tokių duomenų kitoms tarptautinėms organizacijoms, išskyrus šiame reglamente numatytus atvejus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Konfidencialius duomenis gavusios nacionalinės valdžios institucijos šią informaciją tvarko konfidencialiai ir naudoja tik statistikos reikmėms.

Konfidencialius duomenis gavusios nacionalinės valdžios institucijos šią informaciją tvarko konfidencialiai ir naudoja tik statistikos reikmėms.
  Nacionalinės valdžios institucijos neperduoda tokių duomenų kitoms tarptautinėms organizacijoms, išskyrus šiame reglamente numatytus atvejus.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Esant tam tikroms kokybės reikalavimus atitinkančioms sąlygoms, valstybės narės gali supaprastinti informaciją, teikiamą apie mažus atskirus sandorius. Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šių sąlygų nustatymo. | 5.   Esant tam tikroms kokybės reikalavimus atitinkančioms sąlygoms, valstybės narės gali supaprastinti informaciją, teikiamą apie mažus atskirus sandorius
  , jei toks supaprastinimas neturi neigiamo poveikio statistinių duomenų kokybei
  . Komisijai pagal 13a straipsnį
  suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus dėl šių sąlygų nustatymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Esant tam tikroms kokybės reikalavimus atitinkančioms sąlygoms, valstybės narės gali supaprastinti informaciją, teikiamą apie mažus atskirus sandorius. Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šių sąlygų nustatymo.

5.   Esant tam tikroms kokybės reikalavimus atitinkančioms sąlygoms, valstybės narės gali supaprastinti informaciją, teikiamą apie mažus atskirus sandorius
  , jei toks supaprastinimas neturi neigiamo poveikio statistinių duomenų kokybei
  . Komisijai pagal 13a straipsnį
  suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus dėl šių sąlygų nustatymo.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

11 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  11 straipsnis pakeičiamas taip: |
| 11 straipsnis | „11 straipsnis |
| Statistinių duomenų konfidencialumas | Statistinių duomenų konfidencialumas |
| Tik jei to paprašo informaciją pateikusi šalis arba šalys, nacionalinės valdžios institucijos nusprendžia, ar statistiniai rezultatai, pagal kuriuos galima nustatyti minėtą (-us) jų pateikėją (-us), turi būti platinami arba keičiami tokiu būdu, kad jų sklaida nepakenktų statistinių duomenų konfidencialumui. | Tik jei to paprašo informaciją pateikusi šalis arba šalys, nacionalinės valdžios institucijos nusprendžia, ar statistiniai rezultatai, pagal kuriuos galima nustatyti minėtą (-us) jų pateikėją (-us), turi būti platinami arba keičiami tokiu būdu, kad jų sklaida nepakenktų statistinių duomenų konfidencialumui.
  Nacionalinės valdžios institucijos užtikrina, kad, jei esama neigiamo poveikio informacijos pateikėjui (-ams), jį aiškiai atsvertų statistinė nauda.“ |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6a)
     
  11 straipsnis pakeičiamas taip:

11 straipsnis

„11 straipsnis

Statistinių duomenų konfidencialumas

Statistinių duomenų konfidencialumas

Tik jei to paprašo informaciją pateikusi šalis arba šalys, nacionalinės valdžios institucijos nusprendžia, ar statistiniai rezultatai, pagal kuriuos galima nustatyti minėtą (-us) jų pateikėją (-us), turi būti platinami arba keičiami tokiu būdu, kad jų sklaida nepakenktų statistinių duomenų konfidencialumui.

Tik jei to paprašo informaciją pateikusi šalis arba šalys, nacionalinės valdžios institucijos nusprendžia, ar statistiniai rezultatai, pagal kuriuos galima nustatyti minėtą (-us) jų pateikėją (-us), turi būti platinami arba keičiami tokiu būdu, kad jų sklaida nepakenktų statistinių duomenų konfidencialumui.
  Nacionalinės valdžios institucijos užtikrina, kad, jei esama neigiamo poveikio informacijos pateikėjui (-ams), jį aiškiai atsvertų statistinė nauda.“

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 7 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

12 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios statistikos rengimo technines nuostatas. | Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios statistikos
  ekonomiškai efektyviausio
  rengimo technines nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios statistikos rengimo technines nuostatas.

Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios statistikos
  ekonomiškai efektyviausio
  rengimo technines nuostatas.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 8 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

13 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurių reikia statistikos, teikiamos pagal kokybės kriterijus, kokybei užtikrinti. | 4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurių reikia statistikos, teikiamos pagal kokybės kriterijus, kokybei užtikrinti
  , vengdama sukurti neproporcingų sąnaudų nacionalinėms valdžios institucijoms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurių reikia statistikos, teikiamos pagal kokybės kriterijus, kokybei užtikrinti.

4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurių reikia statistikos, teikiamos pagal kokybės kriterijus, kokybei užtikrinti
  , vengdama sukurti neproporcingų sąnaudų nacionalinėms valdžios institucijoms
  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

13a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Naudodamasi 3 straipsnio 4 dalimi, 6 straipsnio 2 dalimi, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis, 12 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi suteiktais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir respondentams nebūtų
  nustatoma
  didelė papildoma administracinė našta. | 2.   Naudodamasi 3 straipsnio 4 dalimi, 6 straipsnio 2 dalimi, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis, 12 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi suteiktais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir respondentams nebūtų
  nustatomos didelės papildomos sąnaudos ar
  didelė papildoma administracinė našta.
  Komisija esant galimybei deda pastangas mažinti sąnaudas ir administracinę naštą Be to, Komisija deramai pagrindžia tuose numatytuose deleguotuose aktuose nurodytus veiksmus ir naudodamasi valstybių narių perduotais duomenimis pateikia informaciją apie susijusią naštą ir statistikos rengimo išlaidas pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 straipsnio 3 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Naudodamasi 3 straipsnio 4 dalimi, 6 straipsnio 2 dalimi, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis, 12 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi suteiktais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir respondentams nebūtų
  nustatoma
  didelė papildoma administracinė našta.

2.   Naudodamasi 3 straipsnio 4 dalimi, 6 straipsnio 2 dalimi, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis, 12 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi suteiktais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir respondentams nebūtų
  nustatomos didelės papildomos sąnaudos ar
  didelė papildoma administracinė našta.
  Komisija esant galimybei deda pastangas mažinti sąnaudas ir administracinę naštą Be to, Komisija deramai pagrindžia tuose numatytuose deleguotuose aktuose nurodytus veiksmus ir naudodamasi valstybių narių perduotais duomenimis pateikia informaciją apie susijusią naštą ir statistikos rengimo išlaidas pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 straipsnio 3 dalį.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

13a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  [(Leidinių biuras:
  įrašyti tikslią reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos nuostatos, įsigaliojimo
  datą)]
  . | 3.   3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  [Leidinių biuro prašome
  įrašyti tikslią reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos nuostatos, įsigaliojimo
  datą]
  .
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  [(Leidinių biuras:
  įrašyti tikslią reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos nuostatos, įsigaliojimo
  datą)]
  .

3.   3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  [Leidinių biuro prašome
  įrašyti tikslią reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos nuostatos, įsigaliojimo
  datą]
  .
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 638/2004

13a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 3 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 12 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  du
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
  dviem
  mėnesiais. | 6.   Pagal 3 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 12 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
  trimis
  mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Pagal 3 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 12 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  du
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
  dviem
  mėnesiais.

6.   Pagal 3 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 12 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
  trimis
  mėnesiais.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0457/2013).

(9)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

(9)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

(*1)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

(*2)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos
  (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

(*3)  
  Penkeri metai po Reglamento priėmimo.

---

2014 m. sausio 16 d., ketvirtadienis

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/244

---

P7_TA(2014)0033

ECB vykdomosios valdybos nario skyrimas (Sabine Lautenschläger)

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

(Konsultavimasis)

(2016/C 482/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Tarybos rekomendaciją (N7-0002/2014) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Tarybos rekomendaciją (N7-0002/2014) (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0010/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0023/2014),

| A. | kadangi 2014 m. sausio 8 d. laišku, kuris gautas 2014 m. sausio 9 d., Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos dėl Sabine Lautenschläger skyrimo Europos Centrinio Banko (ECB) vykdomosios valdybos nare aštuonerių metų kadencijai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2014 m. sausio 8 d. laišku, kuris gautas 2014 m. sausio 9 d., Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos dėl Sabine Lautenschläger skyrimo Europos Centrinio Banko (ECB) vykdomosios valdybos nare aštuonerių metų kadencijai;

| B. | kadangi gavęs laišką Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas ėmėsi vertinti S. Lautenschläger kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško ECB nepriklausomumo pinigų politikos srityje prievolę pagal SESV 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo S. Lautenschläger gyvenimo aprašymą ir jos atsakymus į raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi gavęs laišką Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas ėmėsi vertinti S. Lautenschläger kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško ECB nepriklausomumo pinigų politikos srityje prievolę pagal SESV 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo S. Lautenschläger gyvenimo aprašymą ir jos atsakymus į raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi 2014 m. sausio 13 d. komitetas surengė S. Lautenschläger klausymą, per kurį ji pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2014 m. sausio 13 d. komitetas surengė S. Lautenschläger klausymą, per kurį ji pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Sabine Lautenschläger Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nare; |
| --- | --- |

1.

teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Sabine Lautenschläger Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nare;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

| 23.12.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 482/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 482/245

---

P7_TA(2014)0034

Leidimas Prancūzijai taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui *

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 482/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0839), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0839),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0488/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0488/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0013/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0013/2014),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---