# Europeiska unionens C 34/2 fe

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 34 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången2 februari 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 34

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången2 februari 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016 |
| 2017/C 34/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En prestationsbaserad och resultatinriktad EU-budget: Nyckeln till sund ekonomisk förvaltning (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2017/C 34/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska kontrollmekanismen för rättsstaten och grundläggande rättigheter (yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2017/C 34/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om slutsatser från FN:s kommitté för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – en ny strategi för personer med funktionsnedsättning inom EU (yttrande på eget initiativ) | 15 |
| 2017/C 34/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommmittén om De gemensamma teknikinitiativens och de offentlig–privata partnerskapens roll och inverkan på genomförandet av Horisont 2020 för en hållbar industriell omvandling | 24 |
| 2017/C 34/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stärka den europeiska branschen för kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel (yttrande på eget initiativ) | 31 |
| 2017/C 34/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om fartygsskrotning och återvinningssamhället (yttrande på eget initiativ) | 38 |
| 2017/C 34/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om prosumentenergi och prosumentkraftskooperativ: möjligheter och utmaningar i EU-länderna (yttrande på eget initiativ) | 44 |
| 2017/C 34/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om havsenergi: Förnybara energikällor som bör utvecklas (yttrande på eget initiativ) | 53 |
| 2017/C 34/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om 2030-agendan – ett EU som engagerar sig för hållbar utveckling globalt (yttrande på eget initiativ) | 58 |
| 2017/C 34/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Halvtidsutvärdering av Horisont 2020 (förberedande yttrande) | 66 |
| 2017/C 34/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Undanröja hindren för ett hållbart vattenbruk i Europa (förberedande yttrande) | 73 |
| 2017/C 34/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den nya utformningen av elmarknaden och potentiella konsekvenser för utsatta konsumenter (förberedande yttrande) | 78 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016

2017/C 34/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En prestationsbaserad och resultatinriktad EU-budget: Nyckeln till sund ekonomisk förvaltning (yttrande på eget initiativ)

1

2017/C 34/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska kontrollmekanismen för rättsstaten och grundläggande rättigheter (yttrande på eget initiativ)

8

2017/C 34/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om slutsatser från FN:s kommitté för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – en ny strategi för personer med funktionsnedsättning inom EU (yttrande på eget initiativ)

15

2017/C 34/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommmittén om De gemensamma teknikinitiativens och de offentlig–privata partnerskapens roll och inverkan på genomförandet av Horisont 2020 för en hållbar industriell omvandling

24

2017/C 34/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stärka den europeiska branschen för kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel (yttrande på eget initiativ)

31

2017/C 34/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om fartygsskrotning och återvinningssamhället (yttrande på eget initiativ)

38

2017/C 34/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om prosumentenergi och prosumentkraftskooperativ: möjligheter och utmaningar i EU-länderna (yttrande på eget initiativ)

44

2017/C 34/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om havsenergi: Förnybara energikällor som bör utvecklas (yttrande på eget initiativ)

53

2017/C 34/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om 2030-agendan – ett EU som engagerar sig för hållbar utveckling globalt (yttrande på eget initiativ)

58

2017/C 34/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Halvtidsutvärdering av Horisont 2020 (förberedande yttrande)

66

2017/C 34/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Undanröja hindren för ett hållbart vattenbruk i Europa (förberedande yttrande)

73

2017/C 34/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den nya utformningen av elmarknaden och potentiella konsekvenser för utsatta konsumenter (förberedande yttrande)

78

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016 |
| 2017/C 34/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeiska standarder för 2000-talet [COM(2016) 358 final] | 86 |
| 2017/C 34/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG [COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)] | 93 |
| 2017/C 34/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivandet av konsumentskyddslagstiftningen [COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)] | 100 |
| 2017/C 34/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster [COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)] | 106 |
| 2017/C 34/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Rapport om konkurrenspolitiken 2015 [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final] | 110 |
| 2017/C 34/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020 [COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)] | 117 |
| 2017/C 34/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG [COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)] | 121 |
| 2017/C 34/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt [COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)] | 127 |
| 2017/C 34/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan [COM(2016) 32 final] | 130 |
| 2017/C 34/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om definition av fiskefartygs egenskaper (omarbetning) [COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)] | 140 |
| 2017/C 34/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 [COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)] | 142 |
| 2017/C 34/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) [COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)], om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 [COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)], och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat, för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål (omarbetning) [COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)] | 144 |
| 2017/C 34/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning [COM(2016) 51 final] | 151 |
| 2017/C 34/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden [COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)] | 157 |
| 2017/C 34/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 531/2012 vad gäller bestämmelser om grossistledet på roamingmarknader [COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)] | 162 |
| 2017/C 34/28 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg [COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)] | 167 |
| 2017/C 34/29 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna [COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)] | 172 |
| 2017/C 34/30 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG [COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)] | 176 |
| 2017/C 34/31 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen [COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)] | 182 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016

2017/C 34/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeiska standarder för 2000-talet [COM(2016) 358 final]

[COM(2016) 358 final]

86

2017/C 34/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG [COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)]

[COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)]

93

2017/C 34/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivandet av konsumentskyddslagstiftningen [COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)]

[COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)]

100

2017/C 34/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster [COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)]

[COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)]

106

2017/C 34/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Rapport om konkurrenspolitiken 2015 [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

110

2017/C 34/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020 [COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)]

[COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)]

117

2017/C 34/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG [COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)]

[COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)]

121

2017/C 34/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt [COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)]

[COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)]

127

2017/C 34/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan [COM(2016) 32 final]

[COM(2016) 32 final]

130

2017/C 34/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om definition av fiskefartygs egenskaper (omarbetning) [COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)]

[COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)]

140

2017/C 34/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 [COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)]

[COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)]

142

2017/C 34/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) [COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)], om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 [COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)], och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat, för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål (omarbetning) [COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)]

[COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)],

[COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)],

[COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)]

144

2017/C 34/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning [COM(2016) 51 final]

[COM(2016) 51 final]

151

2017/C 34/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden [COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)]

[COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)]

157

2017/C 34/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 531/2012 vad gäller bestämmelser om grossistledet på roamingmarknader [COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)]

[COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)]

162

2017/C 34/28

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg [COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)]

[COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)]

167

2017/C 34/29

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna [COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)]

[COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)]

172

2017/C 34/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG [COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)]

[COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)]

176

2017/C 34/31

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen [COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)]

[COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)]

182

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En prestationsbaserad och resultatinriktad EU-budget: Nyckeln till sund ekonomisk förvaltning

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/01)

| Föredragande: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Föredragande:

Petr ZAHRADNÍK

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 5.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 139/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

5.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

139/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att EU:s budget kan vara ett viktigt instrument för att lösa de utmaningar och strukturella förändringar som EU nu står inför. Man bör dock noga analysera och bedöma var medlen spenderas, hur de spenderas, hur prestationsförmågan hos dessa medel utvärderas och hur de resultat som uppnås kommuniceras
   (1). Under dessa förutsättningar kan EU-budgeten ta itu med de utmaningar som EU prioriterar och bidra till att återställa den europeiska befolkningens tro på EU, även om storleken på budgeten minskar i absoluta och relativa termer. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att EU:s budget kan vara ett viktigt instrument för att lösa de utmaningar och strukturella förändringar som EU nu står inför. Man bör dock noga analysera och bedöma var medlen spenderas, hur de spenderas, hur prestationsförmågan hos dessa medel utvärderas och hur de resultat som uppnås kommuniceras
   (1). Under dessa förutsättningar kan EU-budgeten ta itu med de utmaningar som EU prioriterar och bidra till att återställa den europeiska befolkningens tro på EU, även om storleken på budgeten minskar i absoluta och relativa termer.

| 1.2 | En förutsättning för att prestationsförmågan hos EU:s budget ska öka är samtidigt att man även fastställer tydligt avgränsade prioriterade mål till förmån för EU-medborgarna i form av aggregerade indikatorer och ett övertygande rapporteringssystem för den konkreta verksamhet som finansieras genom EU:s budget. Detta skulle göra det möjligt att få så mycket valuta för pengarna som möjligt. En möjlighet är t.ex. förhandsvillkor, finansiella instrument eller flexibilitet och en förmåga att ta itu med plötsliga utmaningar (2). Först och främst måste man komplettera den kvantitativa aspekten av EU:s budget, som är så viktig, också ur EESK:s perspektiv, för att fastställa de grundläggande prioriteringarna och motsvarande politik, med en kvalitativ dimension. |
| --- | --- |

1.2

En förutsättning för att prestationsförmågan hos EU:s budget ska öka är samtidigt att man även fastställer tydligt avgränsade prioriterade mål till förmån för EU-medborgarna i form av aggregerade indikatorer och ett övertygande rapporteringssystem för den konkreta verksamhet som finansieras genom EU:s budget. Detta skulle göra det möjligt att få så mycket valuta för pengarna som möjligt. En möjlighet är t.ex. förhandsvillkor, finansiella instrument eller flexibilitet och en förmåga att ta itu med plötsliga utmaningar (2). Först och främst måste man komplettera den kvantitativa aspekten av EU:s budget, som är så viktig, också ur EESK:s perspektiv, för att fastställa de grundläggande prioriteringarna och motsvarande politik, med en kvalitativ dimension.

| 1.3 | EESK instämmer i strategin att utgifterna i EU-budgeten inte endast ska uppfylla reglerna om laglighet och korrekta förfaranden (legality and regularity), utan även målinriktat och systematiskt vara inriktade på resultat och prestationer på de områden som EU prioriterar. |
| --- | --- |

1.3

EESK instämmer i strategin att utgifterna i EU-budgeten inte endast ska uppfylla reglerna om laglighet och korrekta förfaranden (legality and regularity), utan även målinriktat och systematiskt vara inriktade på resultat och prestationer på de områden som EU prioriterar.

| 1.4 | EESK håller med om att införandet av en resultatkultur (performance culture) i samband med EU-budgeten förutsätter en nära koppling mellan utgifternas volym och karaktär, å ena sidan, och en fullständig uppsättning aggregerade resultatindikatorer för att mäta resultaten och prestationerna, å den andra. |
| --- | --- |

1.4

EESK håller med om att införandet av en resultatkultur (performance culture) i samband med EU-budgeten förutsätter en nära koppling mellan utgifternas volym och karaktär, å ena sidan, och en fullständig uppsättning aggregerade resultatindikatorer för att mäta resultaten och prestationerna, å den andra.

| 1.5 | Samtidigt anser inte EESK att det är möjligt att införa en resultatkultur på en gång, utan det är en utvecklingsprocess som förutsätter både en lämplig rättslig miljö och en uppsättning instrument som leder till att centrala aktörer agerar i önskvärd riktning. Vid de förestående diskussionerna om och genomförandet av en prestationsbaserad EU-budget måste man dessutom närmare ange dess innehåll. |
| --- | --- |

1.5

Samtidigt anser inte EESK att det är möjligt att införa en resultatkultur på en gång, utan det är en utvecklingsprocess som förutsätter både en lämplig rättslig miljö och en uppsättning instrument som leder till att centrala aktörer agerar i önskvärd riktning. Vid de förestående diskussionerna om och genomförandet av en prestationsbaserad EU-budget måste man dessutom närmare ange dess innehåll.

| 1.6 | Kommittén är övertygad om att en prestationsbaserad EU-budget kan leda till resultat och konsekvenser med tydligt mervärde inom de områden som EU prioriterar. Diskussionen om en prestationsbaserad EU-budget är därmed även en diskussion om vilka politikområden EU ska prioritera för att uppnå nödvändiga strukturförändringar. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén är övertygad om att en prestationsbaserad EU-budget kan leda till resultat och konsekvenser med tydligt mervärde inom de områden som EU prioriterar. Diskussionen om en prestationsbaserad EU-budget är därmed även en diskussion om vilka politikområden EU ska prioritera för att uppnå nödvändiga strukturförändringar.

| 1.7 | Hittills har det genomförts pilottester där man mätt EU-budgetens inverkan på hur Europa 2020-strategins prioriteringar och kvantifierade mål uppnås. Enligt EESK är detta ett steg i rätt riktning, vilket man systematiskt och i mycket större omfattning bör fortsätta med. Tester har visat på en hög grad av bristande överensstämmelse mellan mål och resultat samt många exempel på ineffektiv användning av EU-medel och brister i förfarandena för detta. |
| --- | --- |

1.7

Hittills har det genomförts pilottester där man mätt EU-budgetens inverkan på hur Europa 2020-strategins prioriteringar och kvantifierade mål uppnås. Enligt EESK är detta ett steg i rätt riktning, vilket man systematiskt och i mycket större omfattning bör fortsätta med. Tester har visat på en hög grad av bristande överensstämmelse mellan mål och resultat samt många exempel på ineffektiv användning av EU-medel och brister i förfarandena för detta.

| 1.8 | EESK stöder att man ytterligare förbättrar och stärker sammanlänkningen och kopplingen mellan Europa 2020-strategin och den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 samt enskilda EU-budgetar för de budgetår som det handlar om, genom att man tillämpar konsekvensanalysindikatorer och sedan tolkar dessa. Man bör även under andra halvan av detta årtionde reflektera över om Europa 2020-strategin är inriktad på EU:s verkliga utvecklingsprioriteringar. |
| --- | --- |

1.8

EESK stöder att man ytterligare förbättrar och stärker sammanlänkningen och kopplingen mellan Europa 2020-strategin och den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 samt enskilda EU-budgetar för de budgetår som det handlar om, genom att man tillämpar konsekvensanalysindikatorer och sedan tolkar dessa. Man bör även under andra halvan av detta årtionde reflektera över om Europa 2020-strategin är inriktad på EU:s verkliga utvecklingsprioriteringar.

| 1.9 | EESK stöder också tanken på att se till att partnerskapsavtalen och de operativa programmen faktiskt kan omsätta EU:s mål och prioriteringar i operativa mål som genomförs i enskilda medlemsstater, antingen genom förbättrad delad förvaltning (shared management) eller förbättrade förfaranden i program som förvaltas direkt av kommissionen i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

1.9

EESK stöder också tanken på att se till att partnerskapsavtalen och de operativa programmen faktiskt kan omsätta EU:s mål och prioriteringar i operativa mål som genomförs i enskilda medlemsstater, antingen genom förbättrad delad förvaltning (shared management) eller förbättrade förfaranden i program som förvaltas direkt av kommissionen i enskilda medlemsstater.

| 1.10 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna uppmuntras till att i sina partnerskapsavtal och operativa program ta med en uppsättning kvantifierbara resultat som kan jämföras med varandra, resultat som bör ha uppnåtts med hjälp av EU-medel och därefter utvärderas. Alla partnerskapsavtal och program bör omfatta gemensamma tvärsnittsbaserade och övergripande resultatindikatorer med tydlig angivelse av bidraget från enskilda fonder och från de europeiska struktur- och investeringsfonderna som helhet. Indikatorerna bör utformas så att man kan följa framstegen på EU-, medlemsstats- och regionnivå. |
| --- | --- |

1.10

EESK rekommenderar att medlemsstaterna uppmuntras till att i sina partnerskapsavtal och operativa program ta med en uppsättning kvantifierbara resultat som kan jämföras med varandra, resultat som bör ha uppnåtts med hjälp av EU-medel och därefter utvärderas. Alla partnerskapsavtal och program bör omfatta gemensamma tvärsnittsbaserade och övergripande resultatindikatorer med tydlig angivelse av bidraget från enskilda fonder och från de europeiska struktur- och investeringsfonderna som helhet. Indikatorerna bör utformas så att man kan följa framstegen på EU-, medlemsstats- och regionnivå.

| 1.11 | EESK betraktar den förestående halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 som en möjlighet till ett starkare främjande av en prestationsbaserad och resultatinriktad strategi. Denna bör sedan komma till fullt uttryck i den fleråriga budgetramen från och med 2021. |
| --- | --- |

1.11

EESK betraktar den förestående halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 som en möjlighet till ett starkare främjande av en prestationsbaserad och resultatinriktad strategi. Denna bör sedan komma till fullt uttryck i den fleråriga budgetramen från och med 2021.

| 1.12 | EESK anser att den fleråriga budgetramen från och med 2021 tillsammans med den nya strategin för konkurrenskraft och utveckling och den pelare för sociala rättigheter som håller på att utarbetas på medellång sikt bör fungera som en viktig strategisk plattform (med samma tidsramar som för strategin för konkurrenskraft) som har en struktur och där varje utgiftspost har en tyngd som motsvarar de verkliga behoven och prioriteringarna. Samtidigt bör den möjliggöra större flexibilitet för att tillgodose de nya behov som uppstår. Kommittén skulle också välkomna en ändring i det sätt på vilket medlen ur EU:s budget används, i riktning mot ökad effektivitet, genom att man i större utsträckning tillämpar återbetalningspliktiga instrument och låter dessa fungera som komplement till stödmedlen. Dessutom finns det fortfarande stort utrymme för att förbättra metoderna för att utvärdera EU-budgeten och dess effektivitet. Budgetflexibilitet är grundläggande för EU-budgetens förmåga att reagera på nya initiativ, hot och möjligheter och för att bevara EU:s förmåga att agera (som exempel kan man nämna migrationskrisen, behovet av att hantera ekonomiska chocker eller ändringar i antalet EU-medlemsstater och deras inverkan på budgetflödena, en tillräcklig medelbas för solidaritetsfonden i händelse av naturkatastrofer), och detta gäller inte enbart storleken och strukturen på EU-budgetens utgifter utan även dess inkomstsida. |
| --- | --- |

1.12

EESK anser att den fleråriga budgetramen från och med 2021 tillsammans med den nya strategin för konkurrenskraft och utveckling och den pelare för sociala rättigheter som håller på att utarbetas på medellång sikt bör fungera som en viktig strategisk plattform (med samma tidsramar som för strategin för konkurrenskraft) som har en struktur och där varje utgiftspost har en tyngd som motsvarar de verkliga behoven och prioriteringarna. Samtidigt bör den möjliggöra större flexibilitet för att tillgodose de nya behov som uppstår. Kommittén skulle också välkomna en ändring i det sätt på vilket medlen ur EU:s budget används, i riktning mot ökad effektivitet, genom att man i större utsträckning tillämpar återbetalningspliktiga instrument och låter dessa fungera som komplement till stödmedlen. Dessutom finns det fortfarande stort utrymme för att förbättra metoderna för att utvärdera EU-budgeten och dess effektivitet. Budgetflexibilitet är grundläggande för EU-budgetens förmåga att reagera på nya initiativ, hot och möjligheter och för att bevara EU:s förmåga att agera (som exempel kan man nämna migrationskrisen, behovet av att hantera ekonomiska chocker eller ändringar i antalet EU-medlemsstater och deras inverkan på budgetflödena, en tillräcklig medelbas för solidaritetsfonden i händelse av naturkatastrofer), och detta gäller inte enbart storleken och strukturen på EU-budgetens utgifter utan även dess inkomstsida.

| 1.13 | EESK rekommenderar att EU:s motsvarande budgetintäkter och deras sammansättning också återspeglas i EU:s budgetpolitik efter 2020 (så att man finner ett balanserat och solidariskt förhållande mellan medlemsstaternas bidrag och de egna budgetmedlen). |
| --- | --- |

1.13

EESK rekommenderar att EU:s motsvarande budgetintäkter och deras sammansättning också återspeglas i EU:s budgetpolitik efter 2020 (så att man finner ett balanserat och solidariskt förhållande mellan medlemsstaternas bidrag och de egna budgetmedlen).

| 1.14 | EESK stöder en ytterligare utökning av möjligheterna till en aktiv finanspolitik, t.ex. möjligheten att utfärda europeiska obligationer. För detta ändamål bör man förbättra det finanspolitiska ramverket och EU:s budgetförfarande samt på ett tillfredsställande sätt lösa frågan om räckvidden för EU:s budgetpolitik gentemot länder i euroområdet å ena sidan och EU:s övriga medlemsstater å andra sidan. |
| --- | --- |

1.14

EESK stöder en ytterligare utökning av möjligheterna till en aktiv finanspolitik, t.ex. möjligheten att utfärda europeiska obligationer. För detta ändamål bör man förbättra det finanspolitiska ramverket och EU:s budgetförfarande samt på ett tillfredsställande sätt lösa frågan om räckvidden för EU:s budgetpolitik gentemot länder i euroområdet å ena sidan och EU:s övriga medlemsstater å andra sidan.

2.   Analys och beskrivning av problemet

2.1   
  Grundläggande fakta

| 2.1.1 | EU-budgeten är ett betydande nyckelinstrument för finansiering av EU:s prioriteringar och utgör ungefär 1 % av EU:s BNP. År 2015 uppgick den till 145,3 miljarder euro. EU-budgeten bidrar i relativt hög grad till den ekonomiska politiken i de enskilda medlemsstaterna och utgör i genomsnitt 1,9 % av medlemsstaternas offentliga utgifter, men i vissa fall långt över 10 %. |
| --- | --- |

2.1.1

EU-budgeten är ett betydande nyckelinstrument för finansiering av EU:s prioriteringar och utgör ungefär 1 % av EU:s BNP. År 2015 uppgick den till 145,3 miljarder euro. EU-budgeten bidrar i relativt hög grad till den ekonomiska politiken i de enskilda medlemsstaterna och utgör i genomsnitt 1,9 % av medlemsstaternas offentliga utgifter, men i vissa fall långt över 10 %.

2.2   
  Utgångspunkter

| 2.2.1 | Eftersom volymen finansiella medel är så stor måste man se till att dessa medel inte endast fördelas enligt reglerna (legally and regularly), utan framför allt att de också samtidigt leder till att mål och motsvarande resultat uppnås och att principerna om sund ekonomisk förvaltning (sound financial management) och resultatkultur (performance culture) följs. Alla politiska överväganden som för närvarande avser EU:s budgetpolitik är inriktade på att fastställa de verkliga effekterna av EU-budgetens utnyttjande mätt med relevanta makroekonomiska indikatorer och mått. |
| --- | --- |

2.2.1

Eftersom volymen finansiella medel är så stor måste man se till att dessa medel inte endast fördelas enligt reglerna (legally and regularly), utan framför allt att de också samtidigt leder till att mål och motsvarande resultat uppnås och att principerna om sund ekonomisk förvaltning (sound financial management) och resultatkultur (performance culture) följs. Alla politiska överväganden som för närvarande avser EU:s budgetpolitik är inriktade på att fastställa de verkliga effekterna av EU-budgetens utnyttjande mätt med relevanta makroekonomiska indikatorer och mått.

Att budgeten är prestationsbaserad innebär att EU-budgetens utgifter på lämpligt sätt är inriktade på EU:s verkliga prioriteringar under perioden i fråga. Resultatkulturen å sin sida bygger på tre pelare: strategi, förenkling och budgetförfarande.

| 2.2.2 | EU-budgeten och utnyttjandet av denna bör ligga i linje med följande prioriteringar:






  — | Ökad tonvikt på en prestationsbaserad (performance-based) och resultatinriktad (result-oriented) strategi som väger upp den traditionella betoningen av regelefterlevnad (legality and regularity) och leder till att nya element integreras som återspeglar EU-finansernas både befintliga och framtida behov (se nedan). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

EU-budgeten och utnyttjandet av denna bör ligga i linje med följande prioriteringar:

—

Ökad tonvikt på en prestationsbaserad (performance-based) och resultatinriktad (result-oriented) strategi som väger upp den traditionella betoningen av regelefterlevnad (legality and regularity) och leder till att nya element integreras som återspeglar EU-finansernas både befintliga och framtida behov (se nedan).

| — | Stärkt inriktning på prestationer och resultat förutsätter att arbetet med data förbättras, att dessa data kan nås och är tillgängliga i den form som krävs för en utvärdering av de verkliga fördelarna, under förutsättning att effekterna av denna verksamhet uppväger merkostnaderna. |
| --- | --- |

—

Stärkt inriktning på prestationer och resultat förutsätter att arbetet med data förbättras, att dessa data kan nås och är tillgängliga i den form som krävs för en utvärdering av de verkliga fördelarna, under förutsättning att effekterna av denna verksamhet uppväger merkostnaderna.

| — | En utvärdering av kvaliteten på regelverket för fördelning av utgifter i EU:s budget. |
| --- | --- |

—

En utvärdering av kvaliteten på regelverket för fördelning av utgifter i EU:s budget.

| — | Med hänsyn till den typ av verksamhet som får stöd genom EU-budgeten är det mycket viktigt att inte bara se dess utveckling mot bakgrund av det berörda budgetåret utan också som en kontinuerlig process på medellång sikt, där varje enskilt budgetår är ett steg i den utveckling som krävs för att uppnå de nödvändiga resultaten. |
| --- | --- |

—

Med hänsyn till den typ av verksamhet som får stöd genom EU-budgeten är det mycket viktigt att inte bara se dess utveckling mot bakgrund av det berörda budgetåret utan också som en kontinuerlig process på medellång sikt, där varje enskilt budgetår är ett steg i den utveckling som krävs för att uppnå de nödvändiga resultaten.

| — | Respekt för den mycket nära kopplingen mellan EU-budgeten och det nya paradigmet för EU:s ekonomiska politik (3) samt den europeiska ekonomins nuvarande prestationsförmåga på medellång sikt. |
| --- | --- |

—

Respekt för den mycket nära kopplingen mellan EU-budgeten och det nya paradigmet för EU:s ekonomiska politik (3) samt den europeiska ekonomins nuvarande prestationsförmåga på medellång sikt.

| — | Behovet av kontinuitet i EU:s budgetpolitik och av att uppnå och utvärdera dess mål. |
| --- | --- |

—

Behovet av kontinuitet i EU:s budgetpolitik och av att uppnå och utvärdera dess mål.

| 2.2.3 | EU-budgeten innehåller vissa nya inslag som hänger samman med den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 och som är relevanta om man vill lägga större tonvikt vid en prestationsbaserad och resultatinriktad strategi:






  a) | Tematisk koncentration: EU:s finansiella medel bör endast gå till prioriterade områden, inte till vad som helst. Prioriteringarna måste vara tydligt angivna och underbyggda med kvantitativ analys och genomförbarhetsstudier. Antalet prioriteringar måste vara strikt begränsat. Motiverade prioriteringar måste få tillräckliga finansiella medel så att verkliga resultat och fördelar kan uppnås. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

EU-budgeten innehåller vissa nya inslag som hänger samman med den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 och som är relevanta om man vill lägga större tonvikt vid en prestationsbaserad och resultatinriktad strategi:

a)

Tematisk koncentration: EU:s finansiella medel bör endast gå till prioriterade områden, inte till vad som helst. Prioriteringarna måste vara tydligt angivna och underbyggda med kvantitativ analys och genomförbarhetsstudier. Antalet prioriteringar måste vara strikt begränsat. Motiverade prioriteringar måste få tillräckliga finansiella medel så att verkliga resultat och fördelar kan uppnås.

| b) | Integrerad och platsbaserad (

  place-based

  ) strategi och synergier: Program och projekt bör inte bara leda till resultat och fördelar i sig, utan dessa resultat och fördelar bör skapa synergieffekter med resultaten och fördelarna av andra program och projekt. Synergieffekterna bör uppnås inom ramen för territoriella enheter som är avgränsade på grundval av subsidiaritetsprincipen. För att systemet ska fungera är det viktigt att upprätta en styrmatris som ger lämpliga förutsättningar för integrerade projekt. |
| --- | --- |

b)

Integrerad och platsbaserad (

  place-based

  ) strategi och synergier: Program och projekt bör inte bara leda till resultat och fördelar i sig, utan dessa resultat och fördelar bör skapa synergieffekter med resultaten och fördelarna av andra program och projekt. Synergieffekterna bör uppnås inom ramen för territoriella enheter som är avgränsade på grundval av subsidiaritetsprincipen. För att systemet ska fungera är det viktigt att upprätta en styrmatris som ger lämpliga förutsättningar för integrerade projekt.

| c) | Villkorlighet och resultatreserv (

  conditionalities and performance reserve

  ): Principerna om sund ekonomisk förvaltning (sound financia management) bygger på att EU-finansieringen sker under lämpliga nationella, makroekonomiska och institutionella förhållanden, som är en förutsättning för egen fördelning av medel. Som bonus för aktörer med goda prestationer införs å andra sidan en resultatreserv. |
| --- | --- |

c)

Villkorlighet och resultatreserv (

  conditionalities and performance reserve

  ): Principerna om sund ekonomisk förvaltning (sound financia management) bygger på att EU-finansieringen sker under lämpliga nationella, makroekonomiska och institutionella förhållanden, som är en förutsättning för egen fördelning av medel. Som bonus för aktörer med goda prestationer införs å andra sidan en resultatreserv.

| d) | Förenkling: EU:s system för finansiering är i olika avseenden ytterst komplicerat, vilket är ett hinder för ändamålsenlig förvaltning och möjligheterna att mäta de verkliga resultaten och fördelarna. |
| --- | --- |

d)

Förenkling: EU:s system för finansiering är i olika avseenden ytterst komplicerat, vilket är ett hinder för ändamålsenlig förvaltning och möjligheterna att mäta de verkliga resultaten och fördelarna.

| e) | Bättre kvantifierade resultat: För utformningen och anpassningen av EU:s finanspolitik är det mycket viktigt att man effektivt mäter de verkliga resultaten och har möjlighet att tydligt och exakt dra lärdom av iakttagelserna. I detta syfte är det avgörande att man förbättrar systemet för dataanalys, styrningen av detta samt arbetet med indikatorer. |
| --- | --- |

e)

Bättre kvantifierade resultat: För utformningen och anpassningen av EU:s finanspolitik är det mycket viktigt att man effektivt mäter de verkliga resultaten och har möjlighet att tydligt och exakt dra lärdom av iakttagelserna. I detta syfte är det avgörande att man förbättrar systemet för dataanalys, styrningen av detta samt arbetet med indikatorer.

| 2.2.4 | Syftet är att på ett bättre sätt behovsanpassa EU:s finanspolitik och EU-budgetens sätt att fungera i praktiken, genom en bättre balans mellan de formella och förfarandemässiga aspekterna på EU-budgetens utnyttjande, å ena sidan, och de prestationsbaserade och resultatinriktade strategierna, å den andra. Med hänsyn till prestationer och resultat är det också mycket viktigt med samsyn (common understanding) när det gäller detta koncept. |
| --- | --- |

2.2.4

Syftet är att på ett bättre sätt behovsanpassa EU:s finanspolitik och EU-budgetens sätt att fungera i praktiken, genom en bättre balans mellan de formella och förfarandemässiga aspekterna på EU-budgetens utnyttjande, å ena sidan, och de prestationsbaserade och resultatinriktade strategierna, å den andra. Med hänsyn till prestationer och resultat är det också mycket viktigt med samsyn (common understanding) när det gäller detta koncept.

| 2.2.5 | Bristande överensstämmelse med formella regler mäts sedan länge genom en felprocentsindikator (error rate). Felprocenten rör sig omkring 4 % (ungefär 4 % av EU:s medel används inte i enlighet med de formella reglerna, vilket inte är ett dåligt resultat; i absoluta tal handlar det dock om ungefär sex miljarder euro). I nedanstående tabell anges felprocentens utveckling under senare tid:








  2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3,9  % | 4,8  % | 4,7  % | 4,4  % |

2.2.5

Bristande överensstämmelse med formella regler mäts sedan länge genom en felprocentsindikator (error rate). Felprocenten rör sig omkring 4 % (ungefär 4 % av EU:s medel används inte i enlighet med de formella reglerna, vilket inte är ett dåligt resultat; i absoluta tal handlar det dock om ungefär sex miljarder euro). I nedanstående tabell anges felprocentens utveckling under senare tid:

2011

2012

2013

2014

3,9  %

4,8  %

4,7  %

4,4  %

| 2.2.6 | En nyckelprincip för EU-budgeten är ”sundheten” (soundness) i de finansiella flödena samt i de faktiska program och projekt som finansieras genom dessa, vilket gör det möjligt att utvärdera det optimala utnyttjandet av EU:s medel ur alla aspekter. EESK stöder den nuvarande tendensen till ökad tonvikt på prestationer och resultat i verksamheten inom kommissionen (Budget Focused on Results Initiative
   (4)) och revisionsrätten (strukturen på årsrapporten för 2014 (5) och det särskilda kapitlet om prestationer; avsnitten om delad förvaltning (shared management) innehåller som resultat utvärderingen av programmens prestationsförmåga efter ett pilotförsök). |
| --- | --- |

2.2.6

En nyckelprincip för EU-budgeten är ”sundheten” (soundness) i de finansiella flödena samt i de faktiska program och projekt som finansieras genom dessa, vilket gör det möjligt att utvärdera det optimala utnyttjandet av EU:s medel ur alla aspekter. EESK stöder den nuvarande tendensen till ökad tonvikt på prestationer och resultat i verksamheten inom kommissionen (Budget Focused on Results Initiative
   (4)) och revisionsrätten (strukturen på årsrapporten för 2014 (5) och det särskilda kapitlet om prestationer; avsnitten om delad förvaltning (shared management) innehåller som resultat utvärderingen av programmens prestationsförmåga efter ett pilotförsök).

| 2.2.7 | EESK stöder den strategi som tillämpades i pilotförsöket och som var inriktad på att analysera förhållandet och kopplingarna mellan Europa 2020-strategin och partnerskapsavtalen eller de operativa programmen som centrala instrument för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik och som viktiga delar av utgiftssidan i EU:s budget. Detta test kan betraktas som början på en helhetssyn vid utvärderingen av EU-budgetens prestationer och resultat (6). |
| --- | --- |

2.2.7

EESK stöder den strategi som tillämpades i pilotförsöket och som var inriktad på att analysera förhållandet och kopplingarna mellan Europa 2020-strategin och partnerskapsavtalen eller de operativa programmen som centrala instrument för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik och som viktiga delar av utgiftssidan i EU:s budget. Detta test kan betraktas som början på en helhetssyn vid utvärderingen av EU-budgetens prestationer och resultat (6).

| 2.2.8 | För att uppnå balans mellan formella och prestationsbaserade aspekter av EU-budgeten är det centralt hur data och information hanteras, förvaltas och delas mellan EU:s organ och institutioner (framför allt kommissionen) och medlemsstaterna. Utnyttjandet av EU-budgeten leder till en enorm mängd data och information som dock endast i mycket begränsad utsträckning används i praktiken för att se till att man på ett objektivt sätt kan utvärdera både felprocenten och framför allt de verkliga resultat som EU-budgeten uppnår samt fastställa metoder för förbättring av den konstaterade situationen. |
| --- | --- |

2.2.8

För att uppnå balans mellan formella och prestationsbaserade aspekter av EU-budgeten är det centralt hur data och information hanteras, förvaltas och delas mellan EU:s organ och institutioner (framför allt kommissionen) och medlemsstaterna. Utnyttjandet av EU-budgeten leder till en enorm mängd data och information som dock endast i mycket begränsad utsträckning används i praktiken för att se till att man på ett objektivt sätt kan utvärdera både felprocenten och framför allt de verkliga resultat som EU-budgeten uppnår samt fastställa metoder för förbättring av den konstaterade situationen.

3.   Grundläggande kommentarer

| 3.1 | Huvudsyftet med EU-budgeten är att den ska vara till nytta för EU:s medborgare och samtidigt tillvarata EU:s ekonomiska intressen. Fördelarna består i stöd som är i linje med både utvecklings- och verksamhetsprioriteringarna och förenliga med ramen för den ekonomiska politiken och både den verkliga och den förutsatta ekonomiska prestationsförmågan. Tillvaratagandet av EU:s ekonomiska intressen innebär att EU:s medel används på ett lämpligt sätt enligt reglerna, utan fel och bedrägerier. |
| --- | --- |

3.1

Huvudsyftet med EU-budgeten är att den ska vara till nytta för EU:s medborgare och samtidigt tillvarata EU:s ekonomiska intressen. Fördelarna består i stöd som är i linje med både utvecklings- och verksamhetsprioriteringarna och förenliga med ramen för den ekonomiska politiken och både den verkliga och den förutsatta ekonomiska prestationsförmågan. Tillvaratagandet av EU:s ekonomiska intressen innebär att EU:s medel används på ett lämpligt sätt enligt reglerna, utan fel och bedrägerier.

| 3.2 | Vi anser att övergången till en prestationsbaserad EU-budget inte kan ske i ett steg. Det är centralt att EU-budgetens och budgetpolitikens grundläggande rättsliga normer och mål utformas så att man uppfyller kvalitativa indikatorer och uppnår mätbara resultat. |
| --- | --- |

3.2

Vi anser att övergången till en prestationsbaserad EU-budget inte kan ske i ett steg. Det är centralt att EU-budgetens och budgetpolitikens grundläggande rättsliga normer och mål utformas så att man uppfyller kvalitativa indikatorer och uppnår mätbara resultat.

| 3.3 | En prestationsbaserad EU-budget skulle också i hög grad främjas av en framtida tidsmässig sammanjämkning av budgetperioden (den sjuåriga budgetramen) och den period som anges i EU:s centrala utvecklingsstrategi (den tioåriga Europa 2020-strategin). År 2021 är i detta avseende ett unikt tillfälle att förverkliga denna överensstämmelse och skapa förutsättningar för en prestationsbaserad och resultatinriktad EU-budget som fungerar optimalt. |
| --- | --- |

3.3

En prestationsbaserad EU-budget skulle också i hög grad främjas av en framtida tidsmässig sammanjämkning av budgetperioden (den sjuåriga budgetramen) och den period som anges i EU:s centrala utvecklingsstrategi (den tioåriga Europa 2020-strategin). År 2021 är i detta avseende ett unikt tillfälle att förverkliga denna överensstämmelse och skapa förutsättningar för en prestationsbaserad och resultatinriktad EU-budget som fungerar optimalt.

| 3.4 | EESK noterar och respekterar slutsatserna i revisionsrättens årsrapport för 2014, där man uppmärksammade en rad problemområden där kopplingen mellan Europa 2020-strategin och partnerskapsavtalen eller de operativa programmen inte var helt optimal. I denna rapport konstaterade man att dessa instrument inte är utformade på ett sätt som gör det möjligt att systematiskt omsätta de politiska målen i Europa 2020-strategin i praktiska operativa mål (inom ramen för partnerskapsavtal och operativa program) (7). |
| --- | --- |

3.4

EESK noterar och respekterar slutsatserna i revisionsrättens årsrapport för 2014, där man uppmärksammade en rad problemområden där kopplingen mellan Europa 2020-strategin och partnerskapsavtalen eller de operativa programmen inte var helt optimal. I denna rapport konstaterade man att dessa instrument inte är utformade på ett sätt som gör det möjligt att systematiskt omsätta de politiska målen i Europa 2020-strategin i praktiska operativa mål (inom ramen för partnerskapsavtal och operativa program) (7).

| 3.5 | EESK anser att de fördelar i form av synergieffekter som kan uppstå mellan de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna inom en enda rättslig ram och förvaltningsram (regulatory and management framework) och ett enda partnerskapsavtal i varje medlemsstat hittills inte har blivit verklighet. Enskilda fonder omfattas fortfarande av olika regler, vilket leder till splittring i programplaneringen (i stället för nödvändiga synergieffekter mellan dem). |
| --- | --- |

3.5

EESK anser att de fördelar i form av synergieffekter som kan uppstå mellan de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna inom en enda rättslig ram och förvaltningsram (regulatory and management framework) och ett enda partnerskapsavtal i varje medlemsstat hittills inte har blivit verklighet. Enskilda fonder omfattas fortfarande av olika regler, vilket leder till splittring i programplaneringen (i stället för nödvändiga synergieffekter mellan dem).

| 3.6 | EESK anser att det stora utrymmet för att stärka den prestationsbaserade och resultatinriktade strategin skapas av två nya inslag i samband med utnyttjandet av EU-medlen under perioden 2014–2020 – villkorligheten och resultatreserven. Just de makroekonomiska villkoren bör leda till att EU-budgetens medel i enskilda medlemsstater fördelas i en tillräckligt sund makroekonomisk miljö och till att en medlemsstat som inte försöker åtgärda sina makroekonomiska problem inte får utnyttja dessa medel till fullo. Förekomsten av en resultatreserv bör också på lämpligt sätt motivera medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppfylla EU:s strategiska mål, med stöd från EU:s budget. |
| --- | --- |

3.6

EESK anser att det stora utrymmet för att stärka den prestationsbaserade och resultatinriktade strategin skapas av två nya inslag i samband med utnyttjandet av EU-medlen under perioden 2014–2020 – villkorligheten och resultatreserven. Just de makroekonomiska villkoren bör leda till att EU-budgetens medel i enskilda medlemsstater fördelas i en tillräckligt sund makroekonomisk miljö och till att en medlemsstat som inte försöker åtgärda sina makroekonomiska problem inte får utnyttja dessa medel till fullo. Förekomsten av en resultatreserv bör också på lämpligt sätt motivera medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppfylla EU:s strategiska mål, med stöd från EU:s budget.

| 3.7 | EESK anser dock att försöket att testa den prestationsbaserade och resultatinriktade EU-budgeten i förhållande till Europa 2020-strategins prioriteringar bör utvidgas till andra relevanta områden så att utvärderingen av den prestationsbaserade och resultatinriktade EU-budgeten blir fullständig och helhetsbaserad på riktigt. Fokus bör exempelvis ligga på de landsspecifika rekommendationerna (Country Specific Recommendations, CSR) och överensstämmelsen med de indikatorer som följer av genomförandet av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.7

EESK anser dock att försöket att testa den prestationsbaserade och resultatinriktade EU-budgeten i förhållande till Europa 2020-strategins prioriteringar bör utvidgas till andra relevanta områden så att utvärderingen av den prestationsbaserade och resultatinriktade EU-budgeten blir fullständig och helhetsbaserad på riktigt. Fokus bör exempelvis ligga på de landsspecifika rekommendationerna (Country Specific Recommendations, CSR) och överensstämmelsen med de indikatorer som följer av genomförandet av den europeiska planeringsterminen.

| 3.8 | EESK anser att man vid övervägningarna om EU-budgetens funktion också bör ta ställning till marknadsmisslyckanden. EU:s-budgetmedel bör vara inriktade på att undanröja dessa. Det kan exempelvis röra sig om en informationsasymmetri, eventuellt i det sätt på vilket finansinstituten värderar avkastningen på investerat kapital. Detta hindrar finansieringen av vissa typer av projekt eftersom man inte tar hänsyn till vissa positiva externa effekter och mer generella samhällsfördelar, som inte är relevanta i det enskilda kommersiella fallet men som har betydelse för stödet genom EU-finansiering. |
| --- | --- |

3.8

EESK anser att man vid övervägningarna om EU-budgetens funktion också bör ta ställning till marknadsmisslyckanden. EU:s-budgetmedel bör vara inriktade på att undanröja dessa. Det kan exempelvis röra sig om en informationsasymmetri, eventuellt i det sätt på vilket finansinstituten värderar avkastningen på investerat kapital. Detta hindrar finansieringen av vissa typer av projekt eftersom man inte tar hänsyn till vissa positiva externa effekter och mer generella samhällsfördelar, som inte är relevanta i det enskilda kommersiella fallet men som har betydelse för stödet genom EU-finansiering.

| 3.9 | EESK håller med om att det krävs en grundläggande förbättring i den delade förvaltningen mellan EU:s organ och institutioner (särskilt kommissionen) och medlemsstaterna. Fördelningen av 76 % av alla EU-medel sker inom den delade förvaltningen. Ju bättre medlemsstaterna uppnår Europa 2020-strategins kvantitativa nationella målen, ju starkare EU-budgeten kopplas till Europa 2020-strategins mål och ju starkare dessa mål återspeglar EU:s verkliga ekonomiska, sociala, territoriella och miljömässiga behov, desto gynnsammare miljö skapar vi för en sund ekonomisk förvaltning och därmed smidiga förbindelser mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.9

EESK håller med om att det krävs en grundläggande förbättring i den delade förvaltningen mellan EU:s organ och institutioner (särskilt kommissionen) och medlemsstaterna. Fördelningen av 76 % av alla EU-medel sker inom den delade förvaltningen. Ju bättre medlemsstaterna uppnår Europa 2020-strategins kvantitativa nationella målen, ju starkare EU-budgeten kopplas till Europa 2020-strategins mål och ju starkare dessa mål återspeglar EU:s verkliga ekonomiska, sociala, territoriella och miljömässiga behov, desto gynnsammare miljö skapar vi för en sund ekonomisk förvaltning och därmed smidiga förbindelser mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| 3.10 | Ett viktigt uttryck för EU-budgetens förstärkta inriktning på prestationer och resultat är enligt EESK tonvikten på större användning av finansieringstekniska instrument och innovativa finansieringsinstrument, som på ett genomgripande sätt förändrar det sätt på vilket offentliga EU-medel används och vilka förväntningar som är knutna till dem. Trots de finansieringstekniska instrumentens obestridliga potential nådde endast ungefär 65 % av dessa medel under perioden 2007–2013 fram till de slutliga mottagarna (resten av medlen var endast ”parkerade” i de finansieringstekniska instrumenten för att användningen skulle uppvisas formellt). Denna fråga blir ännu viktigare efter 2020 i samband med behovet av ökad komplementaritet med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och utgör ett grundläggande strategiskt argument vid inriktningen på de gemensamma budgetmedlen från EU från och med 2021. |
| --- | --- |

3.10

Ett viktigt uttryck för EU-budgetens förstärkta inriktning på prestationer och resultat är enligt EESK tonvikten på större användning av finansieringstekniska instrument och innovativa finansieringsinstrument, som på ett genomgripande sätt förändrar det sätt på vilket offentliga EU-medel används och vilka förväntningar som är knutna till dem. Trots de finansieringstekniska instrumentens obestridliga potential nådde endast ungefär 65 % av dessa medel under perioden 2007–2013 fram till de slutliga mottagarna (resten av medlen var endast ”parkerade” i de finansieringstekniska instrumenten för att användningen skulle uppvisas formellt). Denna fråga blir ännu viktigare efter 2020 i samband med behovet av ökad komplementaritet med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och utgör ett grundläggande strategiskt argument vid inriktningen på de gemensamma budgetmedlen från EU från och med 2021.

| 3.11 | EESK anser samtidigt att en starkare inriktning på prestationer och resultat naturligtvis inte innebär att man får underskatta vikten av laglighet och korrekta förfaranden. Tonvikten på överensstämmelse med rättsliga regler och förfaranderegler får inte försummas. Med tanke på att felprocenten omfattar alla ärenden där finansiella medel inte skulle ha betalats ut eftersom de inte användes enligt reglerna förutsätts det på något sätt automatiskt att dessa regler är riktiga och i sig inte har några inre motsägelser eller icke önskvärda inslag. Detta är också orsaken till att ett förfarande som ligger i linje med reglerna för sund ekonomisk förvaltning bör omfatta en kontroll av dessa reglers konsekvenser för att pröva deras förenlighet och överensstämmelse med EU:s behov och mål (8). |
| --- | --- |

3.11

EESK anser samtidigt att en starkare inriktning på prestationer och resultat naturligtvis inte innebär att man får underskatta vikten av laglighet och korrekta förfaranden. Tonvikten på överensstämmelse med rättsliga regler och förfaranderegler får inte försummas. Med tanke på att felprocenten omfattar alla ärenden där finansiella medel inte skulle ha betalats ut eftersom de inte användes enligt reglerna förutsätts det på något sätt automatiskt att dessa regler är riktiga och i sig inte har några inre motsägelser eller icke önskvärda inslag. Detta är också orsaken till att ett förfarande som ligger i linje med reglerna för sund ekonomisk förvaltning bör omfatta en kontroll av dessa reglers konsekvenser för att pröva deras förenlighet och överensstämmelse med EU:s behov och mål (8).

| 3.12 | EESK håller med om att rutinerna för utnyttjandet av EU-budgeten är mycket komplicerade. Kravet på sund ekonomisk förvaltning uppfylls även tack vare de nuvarande insatserna för att förenkla all verksamhet som har en koppling till EU-budgeten, vilket rör både förfarandemässiga och innehållsmässiga aspekter. Förenklingen bör leda till en minskning av den mycket stora administrativa bördan och en begränsning av den nationella överregleringen i enskilda medlemstater. |
| --- | --- |

3.12

EESK håller med om att rutinerna för utnyttjandet av EU-budgeten är mycket komplicerade. Kravet på sund ekonomisk förvaltning uppfylls även tack vare de nuvarande insatserna för att förenkla all verksamhet som har en koppling till EU-budgeten, vilket rör både förfarandemässiga och innehållsmässiga aspekter. Förenklingen bör leda till en minskning av den mycket stora administrativa bördan och en begränsning av den nationella överregleringen i enskilda medlemstater.

| 3.13 | EESK anser att de förslag som läggs fram i avsnitt 3 i detta yttrande och som leder fram till de slutgiltiga slutsatserna och rekommendationerna (avsnitt 1) är viktiga konceptuella övervägningar om EU:s framtida budgetpolitik, som till viss del kan tillämpas i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 men som inte till fullo kan införlivas i budgetreglerna förrän från och med 2021. Begreppsramen för framtidsplanering och reformbehov som rör budgeten och den fleråriga budgetramen efter 2020 kan grunda sig på EESK:s senaste yttranden på detta tema eller knyta an till dessa (9). |
| --- | --- |

3.13

EESK anser att de förslag som läggs fram i avsnitt 3 i detta yttrande och som leder fram till de slutgiltiga slutsatserna och rekommendationerna (avsnitt 1) är viktiga konceptuella övervägningar om EU:s framtida budgetpolitik, som till viss del kan tillämpas i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 men som inte till fullo kan införlivas i budgetreglerna förrän från och med 2021. Begreppsramen för framtidsplanering och reformbehov som rör budgeten och den fleråriga budgetramen efter 2020 kan grunda sig på EESK:s senaste yttranden på detta tema eller knyta an till dessa (9).

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se Kristalina Georgieva, kommissionens vice ordförande med ansvar för budget, webbsidorna om en resultatinriktad EU-budget.

1

(2)  Se analysen i punkt 2.2.3.

2

(3)  Bland annat Europa 2020-strategin, europeiska planeringsterminen, paketet med sex lagstiftningsakter om ekonomisk styrning (sexpacken), lagstiftningspaketet för budgetövervakning (tvåpacken) och de landsspecifika rekommendationerna (Country Specific Recommendations, CSR). En nära koppling till de landsspecifika rekommendationerna som mått på en effektiv fördelning av EU-medel kan vara ett alternativ.

3

(4)  Detta initiativ tillkännagavs av Kristalina Georgieva, kommissionens vice ordförande med ansvar för budget och personal, på en konferens den 22 september 2015.

4

(5)  Årsrapporten offentliggjordes den 10 november 2015.

5

(6)  En rad resolutioner från Europaparlamentet under 2013–2015 (se betänkandena av Jens Geier och Ingeborg Gräßle) gick i liknande riktning, dock med fokus på delområden. En helhetssyn i denna fråga i Europaparlamentets material finner vi i Martina Dlabajovás betänkande om ansvarsfriheten för kommissionen för budgetåret 2014 (från 2016).

6

(7)  Se exempelvis punkterna 3.10–3.12 i revisionsrättens årsrapport för 2014.

7

(8)  Exempelvis genom konsekvensutredningar (Regulatory Impact Assessment, RIA), som är ett mycket effektivt instrument för att uppnå en verkligt sund ekonomisk förvaltning.

8

Regulatory Impact Assessment

(9)  Till exempel följande EESK-yttranden: Översyn av EU:s budget (2011) (EUT C 248, 25.8.2011, s. 75), Budget 2014–2020 (2012) (EUT C 229, 31.7.2012, s 32), Fullbordande av EMU – Skattepolitikens roll (2014) (EUT C 230, 14.7.2015, s. 24), Bedömning av den ekonomiska styrningen (2015), (EUT C 268, 14.8.2015, s. 33), Fullbordande av EMU – nästa lagstiftningsperiod i EU (2012) (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10), Fullbordande av EMU – den politiska pelaren (2015) (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8), Bortom BNP/kompletterande indikatorer (2012) (EUT C 181, 21.6.2012, s. 14), Skatt på finansiella transaktioner (2012) (EUT C 181, 21.6.2012, s. 55), Skatt på finansiella transaktioner – fördjupat samarbete (2013) (EUT C 271, 19.9.2013, s 36), och Fiscusprogrammet 2014–2020 (2012) (EUT C 143, 22.5.2012, s 48).

9

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska kontrollmekanismen för rättsstaten och grundläggande rättigheter

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/02)

| Föredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Ákos TOPOLÁNSZKY |

Föredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

Medföredragande:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Remiss | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 27.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/1/7 |

Remiss

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, 21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

27.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/1/7

1.   EESK:s iakttagelser och förslag: en EU-mekanism för rättsstaten, demokrati och grundläggande rättigheter

| 1.1 | Europeiska unionen är inte enbart en gemensam marknad, den är en union med gemensamma värden i enlighet med artikel 2 i fördraget. Vidare erkänner den de rättigheter, friheter och principer som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa värden, som Europeiska unionen bygger på, är grunden för integration och är en del av den europeiska identiteten. Utöver att vara kriterier för anslutning måste medlemsstaterna därefter respektera dem i praktiken. Det är därför helt avgörande att förfarandena enligt fördraget tillämpas när dessa värden angrips. EESK anser att EU:s institutioner bör inta en proaktiv och förebyggande hållning i sin politiska verksamhet i syfte att föregripa och undvika problem. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska unionen är inte enbart en gemensam marknad, den är en union med gemensamma värden i enlighet med artikel 2 i fördraget. Vidare erkänner den de rättigheter, friheter och principer som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa värden, som Europeiska unionen bygger på, är grunden för integration och är en del av den europeiska identiteten. Utöver att vara kriterier för anslutning måste medlemsstaterna därefter respektera dem i praktiken. Det är därför helt avgörande att förfarandena enligt fördraget tillämpas när dessa värden angrips. EESK anser att EU:s institutioner bör inta en proaktiv och förebyggande hållning i sin politiska verksamhet i syfte att föregripa och undvika problem.

| 1.2 | Liksom många europeiska organisationer i det civila samhället oroas EESK över den försämrade människorättssituationen, de populistiska och auktoritära strömningar som sprider sig och den risk detta utgör för demokratins kvalitet och skyddet av de grundläggande rättigheterna, vilka garanteras av både Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens domstol och som utgör allmänna principer i EU-rätten (1). |
| --- | --- |

1.2

Liksom många europeiska organisationer i det civila samhället oroas EESK över den försämrade människorättssituationen, de populistiska och auktoritära strömningar som sprider sig och den risk detta utgör för demokratins kvalitet och skyddet av de grundläggande rättigheterna, vilka garanteras av både Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens domstol och som utgör allmänna principer i EU-rätten (1).

| 1.3 | De värden som anges ovan angrips i hela Europa. Många organisationer i det civila samhället fördömer situationen i flera medlemsstater och hoppas att EESK kommer att anta nya initiativ så att EU:s institutioner svarar med bestämdhet. Inte enbart Europeiska unionen är i fara, utan även medborgarnas förtroende för nationella och europeiska demokratiska institutioner. EESK bedömer risken som ytterst allvarlig och systemisk till sin natur. |
| --- | --- |

1.3

De värden som anges ovan angrips i hela Europa. Många organisationer i det civila samhället fördömer situationen i flera medlemsstater och hoppas att EESK kommer att anta nya initiativ så att EU:s institutioner svarar med bestämdhet. Inte enbart Europeiska unionen är i fara, utan även medborgarnas förtroende för nationella och europeiska demokratiska institutioner. EESK bedömer risken som ytterst allvarlig och systemisk till sin natur.

| 1.4 | Det specifika innehållet i de principer och standarder som härrör från rättsstatsprincipen kan skilja sig åt på nationell nivå, beroende på respektive medlemsstats konstitutionella system. I rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt handlingar som utarbetats av Europarådet (särskilt Venedigkommissionen) fastställs dock dessa principer och EU:s värden. Dessa principer inbegriper laglighet, vilket innebär en öppen, ansvarsfull, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, förbud mot godtycklighet från den verkställande maktens sida, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning, inklusive respekt för de grundläggande rättigheterna, likhet inför lagen, och skydd av de mänskliga rättigheterna, även för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

1.4

Det specifika innehållet i de principer och standarder som härrör från rättsstatsprincipen kan skilja sig åt på nationell nivå, beroende på respektive medlemsstats konstitutionella system. I rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt handlingar som utarbetats av Europarådet (särskilt Venedigkommissionen) fastställs dock dessa principer och EU:s värden. Dessa principer inbegriper laglighet, vilket innebär en öppen, ansvarsfull, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, förbud mot godtycklighet från den verkställande maktens sida, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning, inklusive respekt för de grundläggande rättigheterna, likhet inför lagen, och skydd av de mänskliga rättigheterna, även för personer som tillhör minoriteter.

| 1.5 | Både Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har bekräftat att dessa principer inte enbart är formella och förfarandemässiga krav, utan i stället utgör medlen för att säkerställa efterlevnad av och respekt för demokratin och de mänskliga rättigheterna. Rättsstatsprincipen är en konstitutionell princip med både förfarandemässiga och innehållsliga delar. |
| --- | --- |

1.5

Både Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har bekräftat att dessa principer inte enbart är formella och förfarandemässiga krav, utan i stället utgör medlen för att säkerställa efterlevnad av och respekt för demokratin och de mänskliga rättigheterna. Rättsstatsprincipen är en konstitutionell princip med både förfarandemässiga och innehållsliga delar.

| 1.6 | Respekten för rättsstatsprincipen är oupplösligt kopplad till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter: Det kan inte finnas demokrati och skydd av de grundläggande rättigheterna utan respekt för rättsstatsprincipen, och vice versa. De grundläggande rättigheterna är bara verkningsfulla om de kan åberopas inför domstol. Demokratin skyddas genom domstolsväsendets grundläggande roll, inklusive författningsdomstolarna. Det är värt att tillägga att dessa är individens rättigheter, inte medlemsstaternas eller regeringarnas. Att försvara dem bör därför ges högsta prioritet. |
| --- | --- |

1.6

Respekten för rättsstatsprincipen är oupplösligt kopplad till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter: Det kan inte finnas demokrati och skydd av de grundläggande rättigheterna utan respekt för rättsstatsprincipen, och vice versa. De grundläggande rättigheterna är bara verkningsfulla om de kan åberopas inför domstol. Demokratin skyddas genom domstolsväsendets grundläggande roll, inklusive författningsdomstolarna. Det är värt att tillägga att dessa är individens rättigheter, inte medlemsstaternas eller regeringarnas. Att försvara dem bör därför ges högsta prioritet.

| 1.7 | Mot bakgrund av arbetet i Europaparlamentets utskott för konstitutionella frågor och med beaktande av kommissionens rapporter och Europaparlamentets resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen anser EESK att artikel 51 (2) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna så småningom bör ändras för att utvidga dess tillämpningsområde och säkerställa att alla bestämmelser i stadgan är tillämpliga i medlemsstaterna (3). |
| --- | --- |

1.7

Mot bakgrund av arbetet i Europaparlamentets utskott för konstitutionella frågor och med beaktande av kommissionens rapporter och Europaparlamentets resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen anser EESK att artikel 51 (2) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna så småningom bör ändras för att utvidga dess tillämpningsområde och säkerställa att alla bestämmelser i stadgan är tillämpliga i medlemsstaterna (3).

| 1.8 | Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för en regelbunden dialog. Denna dialog skulle kunna förstärkas om EU ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. EESK föreslår att kommissionen under första halvåret 2017 ska lägga fram ett förslag om att EU ska ansluta sig till denna konvention, såsom anges i artikel 6.2 i fördraget. |
| --- | --- |

1.8

Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för en regelbunden dialog. Denna dialog skulle kunna förstärkas om EU ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. EESK föreslår att kommissionen under första halvåret 2017 ska lägga fram ett förslag om att EU ska ansluta sig till denna konvention, såsom anges i artikel 6.2 i fördraget.

| 1.9 | De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländer måste fortsätta att gälla för medlemsstaterna efter anslutningen till EU enligt artikel 2 i fördraget, och därför anser EESK att alla medlemsstater bör utvärderas regelbundet för att kontrollera att de fortfarande respekterar EU:s grundläggande värden och undvika att det ömsesidiga förtroendet raseras. |
| --- | --- |

1.9

De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländer måste fortsätta att gälla för medlemsstaterna efter anslutningen till EU enligt artikel 2 i fördraget, och därför anser EESK att alla medlemsstater bör utvärderas regelbundet för att kontrollera att de fortfarande respekterar EU:s grundläggande värden och undvika att det ömsesidiga förtroendet raseras.

| 1.10 | EESK anser att EU-institutionerna måste stärka förfarandena och mekanismerna för att skydda och försvara demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i alla medlemsstater. Under de senaste åren och särskilt före 2014 har vi med oro noterat att kommissionen, trots att man i vissa fall inlett överträdelseförfaranden, har underlåtit att i praktiken fullgöra sin roll som fördragens väktare och inte har kunnat reagera på lämpligt sätt på de kränkningar av de europeiska principerna och värdena som har ägt rum i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att EU-institutionerna måste stärka förfarandena och mekanismerna för att skydda och försvara demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i alla medlemsstater. Under de senaste åren och särskilt före 2014 har vi med oro noterat att kommissionen, trots att man i vissa fall inlett överträdelseförfaranden, har underlåtit att i praktiken fullgöra sin roll som fördragens väktare och inte har kunnat reagera på lämpligt sätt på de kränkningar av de europeiska principerna och värdena som har ägt rum i flera medlemsstater.

| 1.11 | EESK uppmanar kommissionen att inta en aktiv roll för att skydda och försvara EU:s värden och principer enligt artikel 2 i EU-fördraget i alla medlemsstater, och att fullt ut använda sig av den befintliga ramen från 2014. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar kommissionen att inta en aktiv roll för att skydda och försvara EU:s värden och principer enligt artikel 2 i EU-fördraget i alla medlemsstater, och att fullt ut använda sig av den befintliga ramen från 2014.

| 1.12 | EESK föreslår att de tre viktigaste EU-institutionerna (kommissionen, rådet och parlamentet) intar en gemensam hållning. Dialog och samarbete mellan institutionerna är avgörande för en sådan viktig fråga. EESK rekommenderar att rådet stöder kommissionens befintliga ram genom att anta ett rådsbeslut som stärker ramen och stöder ytterligare förstärkning av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.12

EESK föreslår att de tre viktigaste EU-institutionerna (kommissionen, rådet och parlamentet) intar en gemensam hållning. Dialog och samarbete mellan institutionerna är avgörande för en sådan viktig fråga. EESK rekommenderar att rådet stöder kommissionens befintliga ram genom att anta ett rådsbeslut som stärker ramen och stöder ytterligare förstärkning av rättsstatsprincipen.

| 1.13 | Organisationerna i det civila samhället spelar en viktig roll för att främja de demokratiska värdena, för en välfungerande rättsstatsprincip och för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Med tanke på det krympande demokratiska utrymme och de begränsningar som icke-statliga organisationer möter i medlemsstaterna är den positiva roll som icke-statliga organisationer spelar på gräsrotsnivå beundransvärd. Kommittén arbetar mycket aktivt med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer för att skydda de grundläggande rättigheterna samt minoriteters, flyktingars och invandrares rättigheter. |
| --- | --- |

1.13

Organisationerna i det civila samhället spelar en viktig roll för att främja de demokratiska värdena, för en välfungerande rättsstatsprincip och för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Med tanke på det krympande demokratiska utrymme och de begränsningar som icke-statliga organisationer möter i medlemsstaterna är den positiva roll som icke-statliga organisationer spelar på gräsrotsnivå beundransvärd. Kommittén arbetar mycket aktivt med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer för att skydda de grundläggande rättigheterna samt minoriteters, flyktingars och invandrares rättigheter.

| 1.14 | I egenskap av ett organ som representerar det europeiska organiserade civila samhället önskar EESK inleda en dialog med rådet, kommissionen och parlamentet i syfte att förbättra styrningen och stärka den politiska samordningen mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna samt införa ett system för tidig varning. |
| --- | --- |

1.14

I egenskap av ett organ som representerar det europeiska organiserade civila samhället önskar EESK inleda en dialog med rådet, kommissionen och parlamentet i syfte att förbättra styrningen och stärka den politiska samordningen mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna samt införa ett system för tidig varning.

| 1.15 | EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism kommer att komplettera kommissionens ram och den mellanstatliga dialog som rådet inlett. Denna mekanism skulle kunna kallas den ”nya Köpenhamnsmekanismen” (4) och skulle stå under demokratisk och rättslig översyn (5).
  Genom denna mekanism bör man bland annat undersöka aspekter såsom laglighet, normhierarki, rättssäkerhet, jämlikhet, icke-diskriminering, fri tillgång till rättslig prövning och ett korrekt rättsförfarande, förhindrande av missbruk av lagen och godtycke från myndighetshåll, maktdelning, respekt och skydd för politisk pluralism, minoriteter samt social och sexuell mångfald osv., respekt för yttrande- och pressfriheten, i syfte att identifiera befintliga brister och begära att de åtgärdas. |
| --- | --- |

1.15

EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism kommer att komplettera kommissionens ram och den mellanstatliga dialog som rådet inlett. Denna mekanism skulle kunna kallas den ”nya Köpenhamnsmekanismen” (4) och skulle stå under demokratisk och rättslig översyn (5).

Genom denna mekanism bör man bland annat undersöka aspekter såsom laglighet, normhierarki, rättssäkerhet, jämlikhet, icke-diskriminering, fri tillgång till rättslig prövning och ett korrekt rättsförfarande, förhindrande av missbruk av lagen och godtycke från myndighetshåll, maktdelning, respekt och skydd för politisk pluralism, minoriteter samt social och sexuell mångfald osv., respekt för yttrande- och pressfriheten, i syfte att identifiera befintliga brister och begära att de åtgärdas.

| 1.16 | Kommittén önskar att det förslag till betänkande som debatteras av Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor ska antas och att ett interinstitutionellt avtal ska ingås om genomförandet av Europeiska unionens pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. Generellt stöder EESK förslaget eftersom det rymmer grunden för genomförandet av ett interinstitutionellt avtal som är juridiskt bindande och som stärker den europeiska styrningen och politiska samordningen mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna. EESK bör ingå i denna pakt, vilket skulle möjliggöra en civilsamhällesdebatt vid EESK, och EESK bör ha en roll i den föreslagna planeringsterminen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG). |
| --- | --- |

1.16

Kommittén önskar att det förslag till betänkande som debatteras av Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor ska antas och att ett interinstitutionellt avtal ska ingås om genomförandet av Europeiska unionens pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. Generellt stöder EESK förslaget eftersom det rymmer grunden för genomförandet av ett interinstitutionellt avtal som är juridiskt bindande och som stärker den europeiska styrningen och politiska samordningen mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna. EESK bör ingå i denna pakt, vilket skulle möjliggöra en civilsamhällesdebatt vid EESK, och EESK bör ha en roll i den föreslagna planeringsterminen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG).

| 1.17 | Mekanismen bör baseras på indikatorer som själva bygger på kvantitativa och kvalitativa data, dvs.






  — | indikatorer för rättsstatlighet, |
| --- | --- | --- |

1.17

Mekanismen bör baseras på indikatorer som själva bygger på kvantitativa och kvalitativa data, dvs.

—

indikatorer för rättsstatlighet,

| — | indikatorer för demokratins kvalitet, |
| --- | --- |

—

indikatorer för demokratins kvalitet,

| — | indikatorer för skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

indikatorer för skydd av de grundläggande rättigheterna.

| 1.18 | Kommittén betonar vikten av avdelningarna I, II, III och IV i stadgan för upprättandet av indikatorer, med beaktande av att grundläggande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är ”odelbara” från medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

1.18

Kommittén betonar vikten av avdelningarna I, II, III och IV i stadgan för upprättandet av indikatorer, med beaktande av att grundläggande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är ”odelbara” från medborgerliga och politiska rättigheter.

| 1.19 | Det är viktigt att både medlemsstaterna och EU:s institutioner, organ och byråer respekterar de grundläggande rättigheterna, inklusive de sociala rättigheterna, särskilt i kristider. Detta bör även gälla för förbindelser och avtal med tredjeländer, inte bara vad gäller att efterleva dessa rättigheter utan också att se till att de verkställs. |
| --- | --- |

1.19

Det är viktigt att både medlemsstaterna och EU:s institutioner, organ och byråer respekterar de grundläggande rättigheterna, inklusive de sociala rättigheterna, särskilt i kristider. Detta bör även gälla för förbindelser och avtal med tredjeländer, inte bara vad gäller att efterleva dessa rättigheter utan också att se till att de verkställs.

| 1.20 | Mekanismen kräver att man inför ett system för tillsyn och utvärdering genom öppna förfaranden. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) bör uttryckligen ges behörighet att stödja en sådan mekanism. EESK stöder parlamentets förslag om att inrätta en oberoende expertgrupp (6) som leds av FRA:s vetenskapliga kommitté. |
| --- | --- |

1.20

Mekanismen kräver att man inför ett system för tillsyn och utvärdering genom öppna förfaranden. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) bör uttryckligen ges behörighet att stödja en sådan mekanism. EESK stöder parlamentets förslag om att inrätta en oberoende expertgrupp (6) som leds av FRA:s vetenskapliga kommitté.

| 1.21 | Kommittén föreslår att den ska ingå i denna grupp. EESK föreslår också att de experter som utses av de respektive regeringarna ska vara ombudsmännen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.21

Kommittén föreslår att den ska ingå i denna grupp. EESK föreslår också att de experter som utses av de respektive regeringarna ska vara ombudsmännen i varje medlemsstat.

| 1.22 | På grundval av indikatorerna och genom öppna förfaranden ska expertgruppen granska och bedöma situationen i varje medlemsstat. Här kan EESK bidra genom att anordna tjänsteresor till medlemsstaterna för att granska situationen i samarbete med det lokala civila samhället och utarbeta rapporter. |
| --- | --- |

1.22

På grundval av indikatorerna och genom öppna förfaranden ska expertgruppen granska och bedöma situationen i varje medlemsstat. Här kan EESK bidra genom att anordna tjänsteresor till medlemsstaterna för att granska situationen i samarbete med det lokala civila samhället och utarbeta rapporter.

| 1.23 | EESK stöder genomförandet av DRG-planeringsterminen. Med utgångspunkt i experternas rapporter kommer kommissionen att varje år att utarbeta landsspecifika rapporter, inklusive rekommendationer, parlamentet kommer att anordna en interparlamentarisk debatt och utarbeta en resolution, och rådet kommer att hålla den årliga dialogen och anta slutsatser. Mekanismen måste fungera inom ramen för en ny årlig cykel för politiken i syfte att säkerställa en gemensam och sammanhängande metod inom EU. |
| --- | --- |

1.23

EESK stöder genomförandet av DRG-planeringsterminen. Med utgångspunkt i experternas rapporter kommer kommissionen att varje år att utarbeta landsspecifika rapporter, inklusive rekommendationer, parlamentet kommer att anordna en interparlamentarisk debatt och utarbeta en resolution, och rådet kommer att hålla den årliga dialogen och anta slutsatser. Mekanismen måste fungera inom ramen för en ny årlig cykel för politiken i syfte att säkerställa en gemensam och sammanhängande metod inom EU.

| 1.24 | Kommittén skulle vilja delta i utarbetandet av det interinstitutionella avtalet, och skulle kunna överväga att inrätta en permanent grupp som ska anordna utfrågningar med det civila samhället samt utarbeta yttranden och rapporter på detta område. |
| --- | --- |

1.24

Kommittén skulle vilja delta i utarbetandet av det interinstitutionella avtalet, och skulle kunna överväga att inrätta en permanent grupp som ska anordna utfrågningar med det civila samhället samt utarbeta yttranden och rapporter på detta område.

| 1.25 | Som ett led i DRG-planeringsterminen skulle EESK, i samarbete med organisationer i det civila samhället, kunna anordna ett årligt forum för att granska situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, samt utarbeta förslag och rekommendationer som ska översändas till kommissionen, rådet och parlamentet. Kommittén skulle också kunna samarbeta med de övriga institutionerna vid utarbetandet av konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

1.25

Som ett led i DRG-planeringsterminen skulle EESK, i samarbete med organisationer i det civila samhället, kunna anordna ett årligt forum för att granska situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, samt utarbeta förslag och rekommendationer som ska översändas till kommissionen, rådet och parlamentet. Kommittén skulle också kunna samarbeta med de övriga institutionerna vid utarbetandet av konsekvensbedömningar.

2.   Fördraget och tillhörande frågor

| 2.1 | De senaste åren har det blivit allt tydligare att det saknas lämpliga mekanismer för att skydda de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det fastslås att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män”. |
| --- | --- |

2.1

De senaste åren har det blivit allt tydligare att det saknas lämpliga mekanismer för att skydda de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det fastslås att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män”.

| 2.2 | Unionen bygger på dessa värden, som omfattar respekten för demokrati, rättsstaten och skydd av de mänskliga rättigheterna. EU har möjligheten att kontrollera efterlevnaden av dessa värden i upptakten till statens anslutning till EU i enlighet med de så kallade Köpenhamnskriterierna eller anslutningskriterierna (7). Ett medlemskap kräver att ansökarstaten ska säkerställa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. |
| --- | --- |

2.2

Unionen bygger på dessa värden, som omfattar respekten för demokrati, rättsstaten och skydd av de mänskliga rättigheterna. EU har möjligheten att kontrollera efterlevnaden av dessa värden i upptakten till statens anslutning till EU i enlighet med de så kallade Köpenhamnskriterierna eller anslutningskriterierna (7). Ett medlemskap kräver att ansökarstaten ska säkerställa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

| 2.3 | Det finns dock ingen liknande mekanism som är tillämplig efter medlemsstaternas anslutning. Avsaknaden av en mekanism för tillsyn av demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter har kallats Köpenhamnsdilemmat. |
| --- | --- |

2.3

Det finns dock ingen liknande mekanism som är tillämplig efter medlemsstaternas anslutning. Avsaknaden av en mekanism för tillsyn av demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter har kallats Köpenhamnsdilemmat.

| 2.4 | Ett välfungerande EU bygger på ”ömsesidigt förtroende” mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna, samt mellan medlemsstaterna själva, förtroende för att de lagar och politiska beslut som antas respekterar samma principer avseende rättsstatsprincipen, demokrati och de grundläggande rättigheterna. Detta skapar lika villkor mellan medlemsstaterna med avseende på den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital. Det gör det även möjligt för regeringar att samarbeta i rättsliga och inrikes frågor, däribland straffrätt, asyl och invandring. |
| --- | --- |

2.4

Ett välfungerande EU bygger på ”ömsesidigt förtroende” mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna, samt mellan medlemsstaterna själva, förtroende för att de lagar och politiska beslut som antas respekterar samma principer avseende rättsstatsprincipen, demokrati och de grundläggande rättigheterna. Detta skapar lika villkor mellan medlemsstaterna med avseende på den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital. Det gör det även möjligt för regeringar att samarbeta i rättsliga och inrikes frågor, däribland straffrätt, asyl och invandring.

| 2.5 | Europeiska unionen skapades för att garantera fred och välstånd i dess medlemsstater och för att öka dess folks välbefinnande, och detta är inte enbart beroende av frihandel utan även av skydd av EU:s grundläggande värden. Dessa grundläggande värden garanterar att EU:s medborgare kan leva fria från förtryck och intolerans, med demokratiskt valda och ansvarstagande regeringar som agerar i enlighet med rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.5

Europeiska unionen skapades för att garantera fred och välstånd i dess medlemsstater och för att öka dess folks välbefinnande, och detta är inte enbart beroende av frihandel utan även av skydd av EU:s grundläggande värden. Dessa grundläggande värden garanterar att EU:s medborgare kan leva fria från förtryck och intolerans, med demokratiskt valda och ansvarstagande regeringar som agerar i enlighet med rättsstatsprincipen.

| 2.6 | De senaste åren har politiska och lagstiftande beslut som fattats i olika medlemsstater gett upphov till debatter och tvister med EU:s institutioner och med andra medlemsstater, och det ”ömsesidiga förtroendet” har skadats. I många fall har vederbörlig hänsyn inte tagits till de demokratiska reglerna, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, och Europeiska unionen har inte kunna svara på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.6

De senaste åren har politiska och lagstiftande beslut som fattats i olika medlemsstater gett upphov till debatter och tvister med EU:s institutioner och med andra medlemsstater, och det ”ömsesidiga förtroendet” har skadats. I många fall har vederbörlig hänsyn inte tagits till de demokratiska reglerna, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, och Europeiska unionen har inte kunna svara på lämpligt sätt.

| 2.7 | EESK noterar med stor bestörtning att vissa medlemsstater antar lagstiftning och genomför politik som tyder på en kraftig försämring av demokratins kvalitet: kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt för minoriteter, minskat oberoende inom rättsväsendet och vid författningsdomstolarna, begränsningar i maktdelningen, inskränkningar i pressfriheten, åsiktsfriheten, mötesfriheten, föreningsfriheten och informationsfriheten, försämringar av kollektiva överläggningar och förhandlingar, samt inskränkningar i andra grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter. Vid flera tillfällen har Europeiska unionen ställts inför kriser i vissa medlemsstater pga. specifika frågor med anknytning till rättsstatsprincipen, och kommissionen har hanterat dessa händelser genom att utöva politiska påtryckningar och inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

2.7

EESK noterar med stor bestörtning att vissa medlemsstater antar lagstiftning och genomför politik som tyder på en kraftig försämring av demokratins kvalitet: kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt för minoriteter, minskat oberoende inom rättsväsendet och vid författningsdomstolarna, begränsningar i maktdelningen, inskränkningar i pressfriheten, åsiktsfriheten, mötesfriheten, föreningsfriheten och informationsfriheten, försämringar av kollektiva överläggningar och förhandlingar, samt inskränkningar i andra grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter. Vid flera tillfällen har Europeiska unionen ställts inför kriser i vissa medlemsstater pga. specifika frågor med anknytning till rättsstatsprincipen, och kommissionen har hanterat dessa händelser genom att utöva politiska påtryckningar och inleda överträdelseförfaranden.

| 2.8 | Hittills har man inte använt någon av de förebyggande och straffbaserade mekanismer som anges i artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen, som är den enda artikeln i fördragen för att hantera åsidosättanden av demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna på områden som ligger utanför EU:s lagstiftningsbefogenhet. Två olika metoder finns, en förebyggande och en straffbaserad. I praktiken har dessa dock aldrig använts på grund av de politiska följderna och de strikta krav som reglerar genomförandet av dem: endast vid en ”klar risk” för ett ”allvarligt och ihållande” åsidosättande. |
| --- | --- |

2.8

Hittills har man inte använt någon av de förebyggande och straffbaserade mekanismer som anges i artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen, som är den enda artikeln i fördragen för att hantera åsidosättanden av demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna på områden som ligger utanför EU:s lagstiftningsbefogenhet. Två olika metoder finns, en förebyggande och en straffbaserad. I praktiken har dessa dock aldrig använts på grund av de politiska följderna och de strikta krav som reglerar genomförandet av dem: endast vid en ”klar risk” för ett ”allvarligt och ihållande” åsidosättande.

| 2.9 | Kommissionen och parlamentet kan ingripa under den förebyggande etappen. Under den andra etappen kan rådet ålägga sanktioner mot medlemsstaten genom att upphäva vissa rättigheter, inbegripet dess företrädares rösträtt i rådet. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen och parlamentet kan ingripa under den förebyggande etappen. Under den andra etappen kan rådet ålägga sanktioner mot medlemsstaten genom att upphäva vissa rättigheter, inbegripet dess företrädares rösträtt i rådet.

| 2.10 | Rådet har dock stort utrymme att efter eget skön tillämpa detta, eftersom det inte har några specifika och tydliga kriterier för att aktivera förfarandet, för de indikatorer det kommer att använda eller för vilka utvärderingsförfarandena kommer att vara. Europaparlamentet, Europeiska kommissionen och Europeiska unionens domstol har ett mycket begränsat mandat i dessa situationer (8), och det finns inte heller någon bestämmelse om samråd med EESK. |
| --- | --- |

2.10

Rådet har dock stort utrymme att efter eget skön tillämpa detta, eftersom det inte har några specifika och tydliga kriterier för att aktivera förfarandet, för de indikatorer det kommer att använda eller för vilka utvärderingsförfarandena kommer att vara. Europaparlamentet, Europeiska kommissionen och Europeiska unionens domstol har ett mycket begränsat mandat i dessa situationer (8), och det finns inte heller någon bestämmelse om samråd med EESK.

3.   EU-institutionernas åtgärder

| 3.1 | Europeiska kommissionen antog i mars 2014 ett meddelande om ”En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen” (COM(2014) 158). Ramen ska aktiveras då medlemsstaterna vidtar åtgärder eller tolererar situationer som är systematiska och sannolikt på ett negativt sätt kommer att påverka institutionernas integritet, stabilitet eller vederbörliga funktion och de skyddsmekanismer som inrättats på nationell nivå för att säkra rättsstaten. Detta skulle inbegripa frågor rörande deras konstitutionella struktur, maktdelningen, rättsväsendets oberoende eller opartiskhet eller deras system för rättslig prövning, inbegripet på det författningsrättsliga området. |
| --- | --- |

3.1

Europeiska kommissionen antog i mars 2014 ett meddelande om ”En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen” (COM(2014) 158). Ramen ska aktiveras då medlemsstaterna vidtar åtgärder eller tolererar situationer som är systematiska och sannolikt på ett negativt sätt kommer att påverka institutionernas integritet, stabilitet eller vederbörliga funktion och de skyddsmekanismer som inrättats på nationell nivå för att säkra rättsstaten. Detta skulle inbegripa frågor rörande deras konstitutionella struktur, maktdelningen, rättsväsendets oberoende eller opartiskhet eller deras system för rättslig prövning, inbegripet på det författningsrättsliga området.

| 3.2 | Kommissionens ram syftar till att bemöta hot mot rättsstatsprincipen i medlemsstaterna innan villkoren för att aktivera de mekanismer som anges i artikel 7 i EU-fördraget uppfyllts. Detta är kommissionens ansvar och är utformat för att överbrygga en klyfta. Det är inget alternativ till mekanismerna i artikel 7, utan en mekanism som föregår och kompletterar dessa. I de fall där det finns tydliga bevis på att det föreligger ett systemhot mot rättsstatsprincipen i en medlemsstat skulle denna ram underlätta en strukturerad dialog mellan kommissionen och medlemsstaten. Förfarandet för åsiktsutbytena skulle omfatta tre huvudsakliga steg: ett yttrande från kommissionen, en rekommendation från kommissionen och en uppföljning av rekommendationen. Kommissionen får rådfråga experter vid utförandet av utvärderingen (9). |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens ram syftar till att bemöta hot mot rättsstatsprincipen i medlemsstaterna innan villkoren för att aktivera de mekanismer som anges i artikel 7 i EU-fördraget uppfyllts. Detta är kommissionens ansvar och är utformat för att överbrygga en klyfta. Det är inget alternativ till mekanismerna i artikel 7, utan en mekanism som föregår och kompletterar dessa. I de fall där det finns tydliga bevis på att det föreligger ett systemhot mot rättsstatsprincipen i en medlemsstat skulle denna ram underlätta en strukturerad dialog mellan kommissionen och medlemsstaten. Förfarandet för åsiktsutbytena skulle omfatta tre huvudsakliga steg: ett yttrande från kommissionen, en rekommendation från kommissionen och en uppföljning av rekommendationen. Kommissionen får rådfråga experter vid utförandet av utvärderingen (9).

| 3.3 | Kommittén välkomnar kommissionens ram för att stärka rättsstatsprincipen. Denna ram uppvisar dock en rad begränsningar. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén välkomnar kommissionens ram för att stärka rättsstatsprincipen. Denna ram uppvisar dock en rad begränsningar.

| 3.3.1 | Utvärderingen ger inga periodiska jämförande analyser av de problem och tvister som medlemsstaterna framkallar med anknytning till demokrati, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Ramen kan per definition enbart aktiveras när problemet har blivit ”systemiskt”, vilket är en hög tröskel. Ett ”systemhot” kan uppstå när domstolsväsendet inte längre kan säkerställa att regeringen agerar inom lagens ramar, vilket redan är ett tämligen sent skede. |
| --- | --- |

3.3.1

Utvärderingen ger inga periodiska jämförande analyser av de problem och tvister som medlemsstaterna framkallar med anknytning till demokrati, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Ramen kan per definition enbart aktiveras när problemet har blivit ”systemiskt”, vilket är en hög tröskel. Ett ”systemhot” kan uppstå när domstolsväsendet inte längre kan säkerställa att regeringen agerar inom lagens ramar, vilket redan är ett tämligen sent skede.

| 3.3.2 | Det sätt på vilket kommissionen analyserar informationen måste vara insynsvänligt, med specifika indikatorer eller objektiva förfaranden. Man måste också fastställa protokoll för samråd med det civila samhället och EESK. |
| --- | --- |

3.3.2

Det sätt på vilket kommissionen analyserar informationen måste vara insynsvänligt, med specifika indikatorer eller objektiva förfaranden. Man måste också fastställa protokoll för samråd med det civila samhället och EESK.

| 3.3.3 | Ramen inbegriper ingen specifik roll för Europaparlamentet, även om parlamentet lanserar sina egna politiska initiativ på detta område. |
| --- | --- |

3.3.3

Ramen inbegriper ingen specifik roll för Europaparlamentet, även om parlamentet lanserar sina egna politiska initiativ på detta område.

| 3.3.4 | Den sörjer inte heller för en modell för närmare interinstitutionellt samarbete. |
| --- | --- |

3.3.4

Den sörjer inte heller för en modell för närmare interinstitutionellt samarbete.

| 3.4 | Kommittén är bekymrad över bristen på uppföljning i rådet avseende ramen för att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén är bekymrad över bristen på uppföljning i rådet avseende ramen för att stärka rättsstatsprincipen.

| 3.4.1 | Vid sitt möte den 16 december 2014 antog rådet (allmänna frågor) slutsatser om rådets roll när det gäller att garantera respekten för rättsstatsprincipen. Rådet åtog sig att upprätta en årlig dialog mellan medlemsstaterna, som ska äga rum i rådet (allmänna frågor) och som ska förberedas av Coreper. Det luxemburgska ordförandeskapet inledde denna dialog i november 2015 och avsikten är att den ska omfatta diverse specifika ämnen som inte har offentliggjorts: Regeringarna ombads att tala om valfri aspekt av rättsstatsprincipen och att ge ett exempel på en aspekt där de klarade sig bra och ett exempel på en utmaning. Resultatet blev en serie monologer snarare än en dialog. Staterna inlät sig inte i samtal med varandra genom att tillhandahålla stöd, hjälp eller kritik, inga rekommendationer utfärdades eller mottogs, och det gjordes inga åtaganden om att vidta uppföljningsåtgärder för att prestera bättre avseende utmaningarna. I slutet av 2016, under det slovakiska ordförandeskapet, kommer rådet att genomföra en utvärdering av erfarenheten. |
| --- | --- |

3.4.1

Vid sitt möte den 16 december 2014 antog rådet (allmänna frågor) slutsatser om rådets roll när det gäller att garantera respekten för rättsstatsprincipen. Rådet åtog sig att upprätta en årlig dialog mellan medlemsstaterna, som ska äga rum i rådet (allmänna frågor) och som ska förberedas av Coreper. Det luxemburgska ordförandeskapet inledde denna dialog i november 2015 och avsikten är att den ska omfatta diverse specifika ämnen som inte har offentliggjorts: Regeringarna ombads att tala om valfri aspekt av rättsstatsprincipen och att ge ett exempel på en aspekt där de klarade sig bra och ett exempel på en utmaning. Resultatet blev en serie monologer snarare än en dialog. Staterna inlät sig inte i samtal med varandra genom att tillhandahålla stöd, hjälp eller kritik, inga rekommendationer utfärdades eller mottogs, och det gjordes inga åtaganden om att vidta uppföljningsåtgärder för att prestera bättre avseende utmaningarna. I slutet av 2016, under det slovakiska ordförandeskapet, kommer rådet att genomföra en utvärdering av erfarenheten.

| 3.4.2 | I rådets slutsatser beaktade man inte och hänvisade inte till kommissionens ram för rättsstatsprincipen. Slutsatserna ger ingen tydlig bild av den precisa roll som kommissionen, parlamentet och EESK kommer att spela i denna dialog. |
| --- | --- |

3.4.2

I rådets slutsatser beaktade man inte och hänvisade inte till kommissionens ram för rättsstatsprincipen. Slutsatserna ger ingen tydlig bild av den precisa roll som kommissionen, parlamentet och EESK kommer att spela i denna dialog.

| 3.5 | Junckerkommissionen har fastslagit att rättsstatsprincipen är en av dess prioriteringar och har utnämnt Frans Timmermans till vice ordförande med ansvar för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Det är dock inte känt huruvida kommissionen kommer att utarbeta kriterier och indikatorer för genomförande av ramen för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.5

Junckerkommissionen har fastslagit att rättsstatsprincipen är en av dess prioriteringar och har utnämnt Frans Timmermans till vice ordförande med ansvar för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Det är dock inte känt huruvida kommissionen kommer att utarbeta kriterier och indikatorer för genomförande av ramen för rättsstatsprincipen.

| 3.6 | Kommissionen har för första gången aktiverat denna ram genom att inleda ett förfarande i fråga om Polen för överträdelse av EU:s regler, med beaktande av en kritisk utvärdering av situationen utförd av Venedigkommissionen, ett organ inom Europarådet (10). |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen har för första gången aktiverat denna ram genom att inleda ett förfarande i fråga om Polen för överträdelse av EU:s regler, med beaktande av en kritisk utvärdering av situationen utförd av Venedigkommissionen, ett organ inom Europarådet (10).

| 3.7 | Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor debatterar för närvarande ett förslag till initiativbetänkande (11) med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2015/2254(INL) – föredragande: Sophia in ’t Veld), där man bland annat ”uppmanar kommissionen att före utgången av 2016 och på grundval av artikel 295 i EUF-fördraget lägga fram ett förslag om ingående av en EU-pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG) i form av ett interinstitutionellt avtal som fastställer arrangemang för att underlätta samarbetet mellan unionens institutioner och dess medlemsstater inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget, så att man integrerar, anpassar och kompletterar befintliga mekanismer baserat på de detaljerade rekommendationer som fastställs i bilagan nedan”. |
| --- | --- |

3.7

Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor debatterar för närvarande ett förslag till initiativbetänkande (11) med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2015/2254(INL) – föredragande: Sophia in ’t Veld), där man bland annat ”uppmanar kommissionen att före utgången av 2016 och på grundval av artikel 295 i EUF-fördraget lägga fram ett förslag om ingående av en EU-pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG) i form av ett interinstitutionellt avtal som fastställer arrangemang för att underlätta samarbetet mellan unionens institutioner och dess medlemsstater inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget, så att man integrerar, anpassar och kompletterar befintliga mekanismer baserat på de detaljerade rekommendationer som fastställs i bilagan nedan”.

| 3.7.1 | Bilagan innehåller FÖRSLAG TILL INTERINSTITUTIONELLT AVTAL: EUROPEISKA UNIONENS PAKT FÖR DEMOKRATI, RÄTTSSTATLIGHET OCH GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETER som ska avtalas mellan parlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.7.1

Bilagan innehåller FÖRSLAG TILL INTERINSTITUTIONELLT AVTAL: EUROPEISKA UNIONENS PAKT FÖR DEMOKRATI, RÄTTSSTATLIGHET OCH GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETER som ska avtalas mellan parlamentet, rådet och kommissionen.

| 3.7.2 | Pakten omfattar en resultattavla, en årlig interparlamentarisk debatt samt ordningar för att motverka eventuella risker och överträdelser och för att aktivera de förebyggande eller korrigerande delarna i artikel 7. |
| --- | --- |

3.7.2

Pakten omfattar en resultattavla, en årlig interparlamentarisk debatt samt ordningar för att motverka eventuella risker och överträdelser och för att aktivera de förebyggande eller korrigerande delarna i artikel 7.

| 3.7.3 | Parlamentet föreslår att man ska inleda en interinstitutionell planeringstermin för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG), som ska omfatta kommissionens ram, rådets årliga dialog och den interparlamentariska debatten. Den europeiska planeringsterminen ska bistås av ett sekretariat och en expertgrupp, som leds av ordföranden för FRA:s vetenskapliga kommitté, som kommer att utarbeta indikatorer och bedöma situationen i medlemsstaterna och rekommendationerna. |
| --- | --- |

3.7.3

Parlamentet föreslår att man ska inleda en interinstitutionell planeringstermin för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG), som ska omfatta kommissionens ram, rådets årliga dialog och den interparlamentariska debatten. Den europeiska planeringsterminen ska bistås av ett sekretariat och en expertgrupp, som leds av ordföranden för FRA:s vetenskapliga kommitté, som kommer att utarbeta indikatorer och bedöma situationen i medlemsstaterna och rekommendationerna.

| 3.7.4 | Cykeln för DRG-politiken kommer att inbegripa årsrapporterna från kommissionen, rådet och parlamentet, och en interinstitutionell arbetsgrupp för konsekvensbedömningar kommer att inrättas. |
| --- | --- |

3.7.4

Cykeln för DRG-politiken kommer att inbegripa årsrapporterna från kommissionen, rådet och parlamentet, och en interinstitutionell arbetsgrupp för konsekvensbedömningar kommer att inrättas.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Artikel 6 i EU-fördraget.

1

(2)  Artikel 51: ”Bestämmelserna i denna stadga riktar sig, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, till unionens institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten.”

2

(3)  I konventets förslag och EESK:s yttranden ingick inte de begränsningar som Europeiska rådet beslutade om beträffande artikel 51.

3

(4)  Enligt Europaparlamentets förslag i dess resolution av den 27 januari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012), P7_TA(2014)1773, föredragande: Louis Michel, den 22 november, punkt 9.

4

(5)  Carrera, S., E. Guild och N. Hernanz (2013), The Triangular Relationship between Fundamental Rights, Democracy and the Rule of Law in the EU: Towards an EU Copenhagen Mechanism, pocket, Bryssel: Centre for European Policy Studies.

5

The Triangular Relationship between Fundamental Rights, Democracy and the Rule of Law in the EU: Towards an EU Copenhagen Mechanism

pocket

(6)  Utsedd av medlemsstaterna, Allea, ENNHRI, Venedigkommissionen, Cepej, FN och OECD.

6

(7)  Slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993.

7

(8)  Medan det i EU-rätten finns en mekanism för skydd av de mänskliga rättigheterna som gör det möjligt för enskilda individer att försvara sina rättigheter, är artikel 7 en allmän rättslig och politisk mekanism som uttryckligen ligger utanför domstolens behörighet.

8

(9)  FRA (Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter), nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen, Europarådet (Venedigkommissionen), sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna och det europeiska nätverket för domstolsadministrationer.

9

(10)  Venedigkommissionens yttrande av den 11 mars 2016 om ändringarna av lagen av den 25 juni 2015 om Polens författningsdomstol.

10

(11)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+COMPARL+PE-576.988+01+DOC+PDF+V0//SV

11

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om slutsatser från FN:s kommitté för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – en ny strategi för personer med funktionsnedsättning inom EU

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/03)

| Föredragande: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Remiss | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 27.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/1/3 |

Remiss

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, 21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

27.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska unionens ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) är en milstolpe för funktionsnedsattas rättigheter, för EU och för medlemsstaterna. Den granskning av EU som FN:s kommitté för konventionen genomförde 2015 avslutar den första fasen av genomförandet av konventionen. Slutsatserna från FN:s kommitté för konventionen ställer krav på att EU:s institutioner uppfyller sina skyldigheter, eftersom de ska organisera och samordna genomförandet av UNCRPD i enlighet med slutsatserna. I slutsatserna bekräftas återigen att det krävs en genomgripande förändring av EU:s beslutsfattande på området för funktionsnedsättning när det gäller hur politiken hittills har utformats. EU har hittills inte genomfört någon reell anpassning av sitt beslutsfattande till denna nya omvandling som FN-konventionen kräver. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska unionens ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) är en milstolpe för funktionsnedsattas rättigheter, för EU och för medlemsstaterna. Den granskning av EU som FN:s kommitté för konventionen genomförde 2015 avslutar den första fasen av genomförandet av konventionen. Slutsatserna från FN:s kommitté för konventionen ställer krav på att EU:s institutioner uppfyller sina skyldigheter, eftersom de ska organisera och samordna genomförandet av UNCRPD i enlighet med slutsatserna. I slutsatserna bekräftas återigen att det krävs en genomgripande förändring av EU:s beslutsfattande på området för funktionsnedsättning när det gäller hur politiken hittills har utformats. EU har hittills inte genomfört någon reell anpassning av sitt beslutsfattande till denna nya omvandling som FN-konventionen kräver.

| 1.2 | EESK uppmanar EU-institutionerna att integrera slutsatserna i EU:s befintliga och framtida lagstiftning och politik. Vi uppmanar också Europeiska kommissionen att avlägga en rapport till FN-kommittén senast under hösten 2016. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar EU-institutionerna att integrera slutsatserna i EU:s befintliga och framtida lagstiftning och politik. Vi uppmanar också Europeiska kommissionen att avlägga en rapport till FN-kommittén senast under hösten 2016.

| 1.3 | EESK anser att konventionen och slutsatserna från FN-kommittén är ett unikt tillfälle för kommissionen att lägga fram en övergripande EU-strategi om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Slutsatserna har skapat en dynamik som EU-institutionerna bör ta till vara och som bör leda till att rättigheter för personer med funktionsnedsättning systematiskt inkluderas i all EU-lagstiftning och EU-politik samt alla EU-program. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att konventionen och slutsatserna från FN-kommittén är ett unikt tillfälle för kommissionen att lägga fram en övergripande EU-strategi om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Slutsatserna har skapat en dynamik som EU-institutionerna bör ta till vara och som bör leda till att rättigheter för personer med funktionsnedsättning systematiskt inkluderas i all EU-lagstiftning och EU-politik samt alla EU-program.

| 1.4 | EESK betonar att kommissionen för att integrera rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste genomföra en övergripande och omfattande kartläggning av all lagstiftning och alla politiska strategier och program för att säkerställa full harmonisering med bestämmelserna i UNCRPD och aktivt involvera organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning (handikapporganisationer) i denna process. Denna kartläggning bör åtföljas av en gapanalys för att bedöma luckorna i den gällande lagstiftningen, det politiska beslutsfattandet och integreringen av funktionsnedsattas rättigheter och UNCRPD. Kartläggningen och gapanalysen bör uttryckligen ingå i EU:s reviderade handikappstrategi. |
| --- | --- |

1.4

EESK betonar att kommissionen för att integrera rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste genomföra en övergripande och omfattande kartläggning av all lagstiftning och alla politiska strategier och program för att säkerställa full harmonisering med bestämmelserna i UNCRPD och aktivt involvera organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning (handikapporganisationer) i denna process. Denna kartläggning bör åtföljas av en gapanalys för att bedöma luckorna i den gällande lagstiftningen, det politiska beslutsfattandet och integreringen av funktionsnedsattas rättigheter och UNCRPD. Kartläggningen och gapanalysen bör uttryckligen ingå i EU:s reviderade handikappstrategi.

| 1.5 | EESK påminner kommissionen om att den är skyldig att omedelbart inleda en översyn och uppdatering av behörighetsförklaringen och förteckningen över instrument. Kommissionen bör också införa ett eget åtagande om att se över och revidera behörighetsförklaringen minst en gång under sin mandatperiod. |
| --- | --- |

1.5

EESK påminner kommissionen om att den är skyldig att omedelbart inleda en översyn och uppdatering av behörighetsförklaringen och förteckningen över instrument. Kommissionen bör också införa ett eget åtagande om att se över och revidera behörighetsförklaringen minst en gång under sin mandatperiod.

| 1.6 | EESK konstaterar att FN-kommitténs granskning av EU ägde rum i mitten av programperioden 2014–2020, och kommittén är medveten om svårigheterna för EU att integrera den nya agenda för funktionsnedsattas rättigheter som följer av slutsatserna i halvtidsutvärderingen av strategier, politik, program och finansieringsinstrument. EESK rekommenderar emellertid att kommissionen gör sitt yttersta för att integrera och inkludera slutsatserna i dessa översynsförfaranden och avsätta nödvändiga resurser för att genomföra sina skyldigheter i enlighet med UNCRPD. |
| --- | --- |

1.6

EESK konstaterar att FN-kommitténs granskning av EU ägde rum i mitten av programperioden 2014–2020, och kommittén är medveten om svårigheterna för EU att integrera den nya agenda för funktionsnedsattas rättigheter som följer av slutsatserna i halvtidsutvärderingen av strategier, politik, program och finansieringsinstrument. EESK rekommenderar emellertid att kommissionen gör sitt yttersta för att integrera och inkludera slutsatserna i dessa översynsförfaranden och avsätta nödvändiga resurser för att genomföra sina skyldigheter i enlighet med UNCRPD.

| 1.7 | I UNCRPD fastställs uttryckligen att representativa handikapporganisationer ska rådfrågas och involveras i processen för genomförande och övervakning av konventionen. EESK uppmanar kommissionen att föra en genuin och strukturerad dialog med den europeiska handikapprörelsen (enligt artiklarna 4.3 och 33.3). Dessutom bör kommissionen upprätta ett program för kapacitetsuppbyggnad för handikapporganisationer för att ge dem möjlighet att fullgöra sina grundläggande uppgifter. |
| --- | --- |

1.7

I UNCRPD fastställs uttryckligen att representativa handikapporganisationer ska rådfrågas och involveras i processen för genomförande och övervakning av konventionen. EESK uppmanar kommissionen att föra en genuin och strukturerad dialog med den europeiska handikapprörelsen (enligt artiklarna 4.3 och 33.3). Dessutom bör kommissionen upprätta ett program för kapacitetsuppbyggnad för handikapporganisationer för att ge dem möjlighet att fullgöra sina grundläggande uppgifter.

| 1.8 | EESK anser att EU-institutionernas samarbete och partnerskap är av avgörande betydelse för genomförandet av konventionen. Kommittén rekommenderar därför att en mellaninstitutionell samordningsmekanism inrättas för att underlätta ett snabbt och smidigt genomförande av slutsatserna och konventionen, vilket omfattar samråd med och deltagande av handikapporganisationer. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att EU-institutionernas samarbete och partnerskap är av avgörande betydelse för genomförandet av konventionen. Kommittén rekommenderar därför att en mellaninstitutionell samordningsmekanism inrättas för att underlätta ett snabbt och smidigt genomförande av slutsatserna och konventionen, vilket omfattar samråd med och deltagande av handikapporganisationer.

| 1.9 | I slutsatserna fastställs att EU:s handikappstrategi måste ses över och revideras i grunden. EESK uppmanar därför kommissionen att göra en bedömning av utvecklingen när det gäller funktionsnedsattas rättigheter och bredda handikappstrategins tillämpningsområde genom att införa fler åtgärdsområden och koppla den till översynen och revideringen av politiska strategier, program och finansieringsinstrument (t.ex. Europa 2020-strategin, jämställdhetsstrategin, strategin för barnets rättigheter och åtagandena inom EU:s yttre åtgärder), med en tydlig tidsram och budget för genomförandet samt specifika och tydliga riktmärken och indikatorer. |
| --- | --- |

1.9

I slutsatserna fastställs att EU:s handikappstrategi måste ses över och revideras i grunden. EESK uppmanar därför kommissionen att göra en bedömning av utvecklingen när det gäller funktionsnedsattas rättigheter och bredda handikappstrategins tillämpningsområde genom att införa fler åtgärdsområden och koppla den till översynen och revideringen av politiska strategier, program och finansieringsinstrument (t.ex. Europa 2020-strategin, jämställdhetsstrategin, strategin för barnets rättigheter och åtagandena inom EU:s yttre åtgärder), med en tydlig tidsram och budget för genomförandet samt specifika och tydliga riktmärken och indikatorer.

| 1.10 | EU har åtagit sig att fullt ut genomföra de mål för hållbar utveckling som fastställs i FN:s 2030-agenda och måste säkerställa att EU både internt och externt beaktar slutsatserna och konventionen fullt ut. EESK rekommenderar därför eftertryckligen kommissionen att inkludera genomförandet av 2030-agendan i den reviderade handikappstrategin genom att fastställa europeiska mål och åtgärder för att uppnå samtliga mål för hållbar utveckling i EU även när det gäller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.10

EU har åtagit sig att fullt ut genomföra de mål för hållbar utveckling som fastställs i FN:s 2030-agenda och måste säkerställa att EU både internt och externt beaktar slutsatserna och konventionen fullt ut. EESK rekommenderar därför eftertryckligen kommissionen att inkludera genomförandet av 2030-agendan i den reviderade handikappstrategin genom att fastställa europeiska mål och åtgärder för att uppnå samtliga mål för hållbar utveckling i EU även när det gäller personer med funktionsnedsättning.

| 1.11 | Kommittén är fast övertygad om att EU bör förhindra att EU-medel används för att inrätta eller upprätthålla institutionaliseringsstrukturer. EESK ställer sig helt bakom användningen av EU-medel för att skapa närområdesbaserade tjänster för personer med funktionsnedsättning så att de kan leva självständigt i lokalsamhället. Institutionalisering av personer med funktionsnedsättning utgör en kränkning av deras rättigheter, och EESK uppmanar kommissionen att mer systematiskt och effektivt främja avinstitutionalisering genom särskilda strategier, program och finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén är fast övertygad om att EU bör förhindra att EU-medel används för att inrätta eller upprätthålla institutionaliseringsstrukturer. EESK ställer sig helt bakom användningen av EU-medel för att skapa närområdesbaserade tjänster för personer med funktionsnedsättning så att de kan leva självständigt i lokalsamhället. Institutionalisering av personer med funktionsnedsättning utgör en kränkning av deras rättigheter, och EESK uppmanar kommissionen att mer systematiskt och effektivt främja avinstitutionalisering genom särskilda strategier, program och finansieringsinstrument.

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen att omedelbart inleda ratificeringsprocessen av det fakultativa protokollet till UNCRPD, Marrakechfördraget och Europarådets Istanbulkonvention. |
| --- | --- |

1.12

EESK uppmanar kommissionen att omedelbart inleda ratificeringsprocessen av det fakultativa protokollet till UNCRPD, Marrakechfördraget och Europarådets Istanbulkonvention.

| 1.13 | EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att inrätta kontaktpunkter vid kommissionens samtliga generaldirektorat, byråer och organ och att helt integrera och involvera handikapporganisationer i det politiska beslutsfattandet i syfte att skapa horisontella och vertikala strukturer som kan främja en fullständig inkludering och integrering av funktionsnedsattas rättigheter i EU:s lagstiftning, politik och program. |
| --- | --- |

1.13

EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att inrätta kontaktpunkter vid kommissionens samtliga generaldirektorat, byråer och organ och att helt integrera och involvera handikapporganisationer i det politiska beslutsfattandet i syfte att skapa horisontella och vertikala strukturer som kan främja en fullständig inkludering och integrering av funktionsnedsattas rättigheter i EU:s lagstiftning, politik och program.

| 1.14 | EESK anser att kommissionen bör inleda processen i samarbete med andra av EU:s institutioner, byråer och organ i syfte att noga förbereda och utarbeta den nya globala agendan för funktionsnedsattas rättigheter för perioden 2020–2030, som bör integreras fullt ut och utgöra ett centralt inslag i de övergripande sociala och makroekonomiska strategierna (t.ex. Europa 2020 och dess genomförandemekanismer), och rekommenderar att en arbetsgrupp inrättas där alla berörda parter och handikapporganisationer deltar för att genomföra och tillämpa detta initiativ. EESK föreslår att kommissionen inleder genomförandet av den globala agendan för funktionsnedsattas rättigheter för perioden 2020–2030 genom Europaåret för funktionsnedsattas rättigheter 2021. |
| --- | --- |

1.14

EESK anser att kommissionen bör inleda processen i samarbete med andra av EU:s institutioner, byråer och organ i syfte att noga förbereda och utarbeta den nya globala agendan för funktionsnedsattas rättigheter för perioden 2020–2030, som bör integreras fullt ut och utgöra ett centralt inslag i de övergripande sociala och makroekonomiska strategierna (t.ex. Europa 2020 och dess genomförandemekanismer), och rekommenderar att en arbetsgrupp inrättas där alla berörda parter och handikapporganisationer deltar för att genomföra och tillämpa detta initiativ. EESK föreslår att kommissionen inleder genomförandet av den globala agendan för funktionsnedsattas rättigheter för perioden 2020–2030 genom Europaåret för funktionsnedsattas rättigheter 2021.

| 1.15 | EESK har tagit del av kommissionens positiva initiativ i fråga om tillgänglighet, särskilt trepartsöverenskommelsen om direktivet om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och kommissionens förslag om europeiska rättsakten om tillgänglighet, och uppmanar med kraft EU-institutionerna att slutföra förhandlingarna. Kommittén är dock bekymrad över det övergripande direktivet om likabehandling och anser att dödläget i förhandlingarna måste brytas och att slutsatserna och FN-konventionen bör beaktas i denna nya fas. |
| --- | --- |

1.15

EESK har tagit del av kommissionens positiva initiativ i fråga om tillgänglighet, särskilt trepartsöverenskommelsen om direktivet om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och kommissionens förslag om europeiska rättsakten om tillgänglighet, och uppmanar med kraft EU-institutionerna att slutföra förhandlingarna. Kommittén är dock bekymrad över det övergripande direktivet om likabehandling och anser att dödläget i förhandlingarna måste brytas och att slutsatserna och FN-konventionen bör beaktas i denna nya fas.

| 1.16 | EESK uppmanar samtliga EU-institutioner att se till att åtstramningsåtgärderna inte påverkar möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva sina rättigheter i enlighet med FN-konventionen, och anser därför att kommissionen bör skapa det sociala grundskydd som krävs för att uppnå detta mål samt respektera funktionsnedsattas rätt till en tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet. |
| --- | --- |

1.16

EESK uppmanar samtliga EU-institutioner att se till att åtstramningsåtgärderna inte påverkar möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva sina rättigheter i enlighet med FN-konventionen, och anser därför att kommissionen bör skapa det sociala grundskydd som krävs för att uppnå detta mål samt respektera funktionsnedsattas rätt till en tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet.

| 1.17 | EESK uppmanar kommissionen och Eurostat att ta fram statistiska verktyg för att mäta hur genomförandet av FN-konventionen påverkar personer med funktionsnedsättning på såväl EU-nivå som nationell nivå. Kommittén anser också att insamling av uppgifter som baseras på det människorättsbaserade perspektivet på funktionsnedsättningar och delas upp efter funktionsnedsättning, ålder och kön kommer att ha en positiv inverkan på utvecklingen och genomförandet av EU:s lagstiftning, politik och program. |
| --- | --- |

1.17

EESK uppmanar kommissionen och Eurostat att ta fram statistiska verktyg för att mäta hur genomförandet av FN-konventionen påverkar personer med funktionsnedsättning på såväl EU-nivå som nationell nivå. Kommittén anser också att insamling av uppgifter som baseras på det människorättsbaserade perspektivet på funktionsnedsättningar och delas upp efter funktionsnedsättning, ålder och kön kommer att ha en positiv inverkan på utvecklingen och genomförandet av EU:s lagstiftning, politik och program.

| 1.18 | EESK konstaterar att EU har befogenhet att komplettera nationella åtgärder för att se till att alla EU-medborgare är lika inför lagen, att de inte bara inte berövas sin rättskapacitet och sina rättigheter utan att de även kan delta i Europaparlamentsvalen och alla andra val runt om i EU på lika villkor som andra. Därför uppmanar vi kommissionen, särskilt GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor, att anta ett program som bygger på den öppna samordningsmetoden för att främja medlemsstaternas konvergens i riktning mot principen om likhet inför lagen. |
| --- | --- |

1.18

EESK konstaterar att EU har befogenhet att komplettera nationella åtgärder för att se till att alla EU-medborgare är lika inför lagen, att de inte bara inte berövas sin rättskapacitet och sina rättigheter utan att de även kan delta i Europaparlamentsvalen och alla andra val runt om i EU på lika villkor som andra. Därför uppmanar vi kommissionen, särskilt GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor, att anta ett program som bygger på den öppna samordningsmetoden för att främja medlemsstaternas konvergens i riktning mot principen om likhet inför lagen.

| 1.19 | EESK åtar sig att föregå med gott exempel vid genomförandet av de särskilda skyldigheter som lyfts fram av FN:s kommitté för konventionen och som EU som offentlig administration ska uppfylla, genom att se till att dess personalresurser samt EESK-ledamöternas rättigheter och kommunikationsutrustning är förenliga med UNCRPD. |
| --- | --- |

1.19

EESK åtar sig att föregå med gott exempel vid genomförandet av de särskilda skyldigheter som lyfts fram av FN:s kommitté för konventionen och som EU som offentlig administration ska uppfylla, genom att se till att dess personalresurser samt EESK-ledamöternas rättigheter och kommunikationsutrustning är förenliga med UNCRPD.

2.   Inledning

| 2.1 | EESK välkomnar slutsatserna från FN:s kommitté för konventionen (1), eftersom de erbjuder ett heltäckande program som ger EU möjlighet att inrikta sin politik mot en personinriktad och människorättsbaserad syn på funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

2.1

EESK välkomnar slutsatserna från FN:s kommitté för konventionen (1), eftersom de erbjuder ett heltäckande program som ger EU möjlighet att inrikta sin politik mot en personinriktad och människorättsbaserad syn på funktionsnedsättningar.

| 2.2 | EESK påminner om att förslaget till direktiv om likabehandling lades fram av kommissionen före slutsatserna avseende FN-konventionen. Dessutom har förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet successivt infört ändringar som inte är förenliga med skyldigheterna i FN-konventionen. Därför uppmanar EESK kommissionen att i de pågående mellaninstitutionella förhandlingarna lägga fram ett förslag om att anpassa förslaget till direktiv så att det överensstämmer med FN-konventionen och naturligtvis med slutsatserna om funktionsnedsättningar och innehåller förbud mot diskriminering på flera grunder och av flera slag och diskriminering på grund av anknytning. |
| --- | --- |

2.2

EESK påminner om att förslaget till direktiv om likabehandling lades fram av kommissionen före slutsatserna avseende FN-konventionen. Dessutom har förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet successivt infört ändringar som inte är förenliga med skyldigheterna i FN-konventionen. Därför uppmanar EESK kommissionen att i de pågående mellaninstitutionella förhandlingarna lägga fram ett förslag om att anpassa förslaget till direktiv så att det överensstämmer med FN-konventionen och naturligtvis med slutsatserna om funktionsnedsättningar och innehåller förbud mot diskriminering på flera grunder och av flera slag och diskriminering på grund av anknytning.

| 2.3 | EESK understryker att åtstramningsåtgärderna har haft en negativ inverkan på levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning och deras familjer. Den ekonomiska krisen har lett till en ökning av fattigdom, utanförskap, diskriminering och ojämlikhet och har i många medlemsstater blivit en människorättskris som medfört att ett stort antal personer med funktionsnedsättning och deras familjer lämnats helt oskyddade. EESK uppmanar därför EU att fastställa ett lägsta socialt grundskydd i syfte att värna funktionsnedsattas rättigheter och en tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet för dem. Denna mekanism bör inkluderas i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

2.3

EESK understryker att åtstramningsåtgärderna har haft en negativ inverkan på levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning och deras familjer. Den ekonomiska krisen har lett till en ökning av fattigdom, utanförskap, diskriminering och ojämlikhet och har i många medlemsstater blivit en människorättskris som medfört att ett stort antal personer med funktionsnedsättning och deras familjer lämnats helt oskyddade. EESK uppmanar därför EU att fastställa ett lägsta socialt grundskydd i syfte att värna funktionsnedsattas rättigheter och en tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet för dem. Denna mekanism bör inkluderas i den europeiska planeringsterminen.

| 2.4 | FN:s kommitté för konventionen har dessutom rekommenderat att EU ska utarbeta en övergripande UNCRPD-strategi, som ska tillämpas på alla EU-institutioner, med specifika budgetanslag som ska ingå i den fleråriga budgetramen. EESK anser därför att det krävs ett högnivåmöte mellan ledarna för EU:s institutioner och organ för att inleda arbetet med att förbereda och anta en mellaninstitutionell agenda för FN-konventionen med konkreta mål som ska uppnås. Den övergripande strategin bör fastställa EU-institutionernas olika ansvarsområden när det gäller genomförandet av konventionen. |
| --- | --- |

2.4

FN:s kommitté för konventionen har dessutom rekommenderat att EU ska utarbeta en övergripande UNCRPD-strategi, som ska tillämpas på alla EU-institutioner, med specifika budgetanslag som ska ingå i den fleråriga budgetramen. EESK anser därför att det krävs ett högnivåmöte mellan ledarna för EU:s institutioner och organ för att inleda arbetet med att förbereda och anta en mellaninstitutionell agenda för FN-konventionen med konkreta mål som ska uppnås. Den övergripande strategin bör fastställa EU-institutionernas olika ansvarsområden när det gäller genomförandet av konventionen.

| 2.5 | EU måste inrätta en verklig och meningsfull strukturerad dialog med europeiska organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning (handikapporganisationer) och säkerställa att de på ett effektivt och meningsfullt sätt kan delta i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocess samt proaktivt genomföra kampanjer för att främja konventionen. Dessutom måste EU se till att handikapporganisationerna har den ekonomiska kapacitet som krävs för arbetet. Därför behöver en särskild budgetpost för kapacitetsuppbyggnad inom handikapporganisationer upprättas. |
| --- | --- |

2.5

EU måste inrätta en verklig och meningsfull strukturerad dialog med europeiska organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning (handikapporganisationer) och säkerställa att de på ett effektivt och meningsfullt sätt kan delta i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocess samt proaktivt genomföra kampanjer för att främja konventionen. Dessutom måste EU se till att handikapporganisationerna har den ekonomiska kapacitet som krävs för arbetet. Därför behöver en särskild budgetpost för kapacitetsuppbyggnad inom handikapporganisationer upprättas.

| 2.6 | För att EU på ett övergripande och tvärgående sätt ska kunna integrera och genomföra bestämmelserna i FN-konventionen och ta fram en ny EU-agenda för konventionen krävs det att man upprättar en styrningsram som baseras på deltagande och partnerskap, där alla viktiga aktörer och berörda parter, tillsammans med EU-institutionerna, kommer att kunna delta fullt ut i det politiska beslutsfattandet på ett inkluderande sätt. |
| --- | --- |

2.6

För att EU på ett övergripande och tvärgående sätt ska kunna integrera och genomföra bestämmelserna i FN-konventionen och ta fram en ny EU-agenda för konventionen krävs det att man upprättar en styrningsram som baseras på deltagande och partnerskap, där alla viktiga aktörer och berörda parter, tillsammans med EU-institutionerna, kommer att kunna delta fullt ut i det politiska beslutsfattandet på ett inkluderande sätt.

| 2.7 | Europeiska kommissionen bör omgående kartlägga och ta fram en gapanalys av alla EU:s interna och externa strategier och program och säkerställa att de överensstämmer med bestämmelserna i FN-konventionen. Dessutom måste alla EU:s övergripande strategier och politiska beslut vara förenliga med slutsatserna, däribland Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, den europeiska pelaren för sociala rättigheter, FN:s 2030-agenda och finansieringsinstrument som ESI-fonderna. |
| --- | --- |

2.7

Europeiska kommissionen bör omgående kartlägga och ta fram en gapanalys av alla EU:s interna och externa strategier och program och säkerställa att de överensstämmer med bestämmelserna i FN-konventionen. Dessutom måste alla EU:s övergripande strategier och politiska beslut vara förenliga med slutsatserna, däribland Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, den europeiska pelaren för sociala rättigheter, FN:s 2030-agenda och finansieringsinstrument som ESI-fonderna.

| 2.8 | Det är av största vikt att EU:s genomförande av slutsatserna behandlas på högsta politiska nivå. Mer specifikt bör kommissionen i sitt arbetsprogram för 2017 inkludera ett särskilt politiskt initiativ för detta ändamål. För att slutsatserna fullständigt ska kunna integreras i EU:s politik och program måste kommissionen utarbeta en övergripande strategi för FN-konventionen. EESK uppmanar Europeiska kommissionen att snarast möjligt inleda processen för att upprätta den övergripande strategin för FN-konventionen genom ett fullständigt samråd med och deltagande av handikapporganisationer. |
| --- | --- |

2.8

Det är av största vikt att EU:s genomförande av slutsatserna behandlas på högsta politiska nivå. Mer specifikt bör kommissionen i sitt arbetsprogram för 2017 inkludera ett särskilt politiskt initiativ för detta ändamål. För att slutsatserna fullständigt ska kunna integreras i EU:s politik och program måste kommissionen utarbeta en övergripande strategi för FN-konventionen. EESK uppmanar Europeiska kommissionen att snarast möjligt inleda processen för att upprätta den övergripande strategin för FN-konventionen genom ett fullständigt samråd med och deltagande av handikapporganisationer.

| 2.9 | 2021 kommer det att vara 10 år sedan EU undertecknade FN-konventionen. EESK anser att detta skulle vara ett lämpligt år för det andra Europaåret för personer med funktionsnedsättning. EESK konstaterar att kommissionen anordnade det första Europaåret för personer med funktionsnedsättning 2003. EESK föreslår därför att EU-institutionerna omedelbart påbörjar förberedelserna och vidtar nödvändiga åtgärder för att utropa 2021 till det andra Europaåret för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.9

2021 kommer det att vara 10 år sedan EU undertecknade FN-konventionen. EESK anser att detta skulle vara ett lämpligt år för det andra Europaåret för personer med funktionsnedsättning. EESK konstaterar att kommissionen anordnade det första Europaåret för personer med funktionsnedsättning 2003. EESK föreslår därför att EU-institutionerna omedelbart påbörjar förberedelserna och vidtar nödvändiga åtgärder för att utropa 2021 till det andra Europaåret för rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

3.   Slutsatserna – en möjlighet till ett mer inkluderande EU för personer med funktionsnedsättning

3.1   
  Allmänna principer och skyldigheter (artiklarna 1–4)

| 3.1.1 | Även om EU har ratificerat UNCRPD har man ännu inte genomfört någon övergripande och omfattande översyn av EU:s lagstiftning, politik och program. EESK uppmanar kommissionen att omgående genomföra denna översyn. Dessutom bör kommissionen utse en kontaktpunkt för FN-konventionen inom varje generaldirektorat för att utföra denna uppgift. |
| --- | --- |

3.1.1

Även om EU har ratificerat UNCRPD har man ännu inte genomfört någon övergripande och omfattande översyn av EU:s lagstiftning, politik och program. EESK uppmanar kommissionen att omgående genomföra denna översyn. Dessutom bör kommissionen utse en kontaktpunkt för FN-konventionen inom varje generaldirektorat för att utföra denna uppgift.

| 3.1.2 | Det är beklagligt att EU ännu inte har ratificerat det fakultativa protokollet till konventionen. EESK uppmanar därför EU att utan dröjsmål inleda processen för att ratificera det fakultativa protokollet, som ger personer med funktionsnedsättning möjlighet att göra en anmälan till kommittén för konventionen om deras rättigheter i enlighet med konventionen kränks. |
| --- | --- |

3.1.2

Det är beklagligt att EU ännu inte har ratificerat det fakultativa protokollet till konventionen. EESK uppmanar därför EU att utan dröjsmål inleda processen för att ratificera det fakultativa protokollet, som ger personer med funktionsnedsättning möjlighet att göra en anmälan till kommittén för konventionen om deras rättigheter i enlighet med konventionen kränks.

| 3.1.3 | Den människorättsbaserade synen på funktionsnedsättningar bör anammas och integreras fullt ut i EU:s lagstiftning och politik. EESK uppmanar EU-institutionernas juridiska avdelning att utföra en omfattande studie om konsekvenserna av ratificeringen av FN-konventionen för EU:s rättsliga system för att göra den till en lämplig ram för lagstiftning och politiskt beslutsfattande. EU:s juridiska avdelningar tar inte tillräcklig hänsyn till EU:s åtaganden inom ramen för UNCRPD. |
| --- | --- |

3.1.3

Den människorättsbaserade synen på funktionsnedsättningar bör anammas och integreras fullt ut i EU:s lagstiftning och politik. EESK uppmanar EU-institutionernas juridiska avdelning att utföra en omfattande studie om konsekvenserna av ratificeringen av FN-konventionen för EU:s rättsliga system för att göra den till en lämplig ram för lagstiftning och politiskt beslutsfattande. EU:s juridiska avdelningar tar inte tillräcklig hänsyn till EU:s åtaganden inom ramen för UNCRPD.

| 3.1.4 | EESK uppmanar kommissionens generalsekreterare att se över riktlinjerna för konsekvensbedömningar och ändra dem för att införa en mer omfattande förteckning över frågor för att bättre kunna bedöma efterlevnaden av konventionen. |
| --- | --- |

3.1.4

EESK uppmanar kommissionens generalsekreterare att se över riktlinjerna för konsekvensbedömningar och ändra dem för att införa en mer omfattande förteckning över frågor för att bättre kunna bedöma efterlevnaden av konventionen.

| 3.1.5 | FN-kommittén för konventionen har uppmanat EU att lägga fram en översyn av behörighetsförklaringen och förteckningen över instrument senast under hösten 2016, med beaktande av den helhetssyn som fastställs i slutsats 17. Översynen av behörighetsförklaringen bör ske minst en gång per mandatperiod. |
| --- | --- |

3.1.5

FN-kommittén för konventionen har uppmanat EU att lägga fram en översyn av behörighetsförklaringen och förteckningen över instrument senast under hösten 2016, med beaktande av den helhetssyn som fastställs i slutsats 17. Översynen av behörighetsförklaringen bör ske minst en gång per mandatperiod.

3.2   
  Särskilda rättigheter (artiklarna 5–30)

| 3.2.1 | Kommissionen har inte utarbetat någon EU-strategi för icke-diskriminering och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning som är förenlig med bestämmelserna i FN-konventionen och slutsatserna, och EESK uppmanar därför kommissionen att omedelbart vidta åtgärder avseende det övergripande direktivet om likabehandling (se punkt 2.2) och även genomföra en översyn av direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet. |
| --- | --- |

3.2.1

Kommissionen har inte utarbetat någon EU-strategi för icke-diskriminering och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning som är förenlig med bestämmelserna i FN-konventionen och slutsatserna, och EESK uppmanar därför kommissionen att omedelbart vidta åtgärder avseende det övergripande direktivet om likabehandling (se punkt 2.2) och även genomföra en översyn av direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet.

| 3.2.2 | Kommissionen bör ta hänsyn till funktionsnedsatta kvinnors och flickors perspektiv i jämställdhetsarbetet, bland annat i samband med Europeiska jämställdhetsinstitutets datainsamling. Kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019 och dess lagstiftningsarbete och politiska arbete om balans mellan arbetsliv och privatliv bör dessutom fullt ut integrera funktionsnedsatta kvinnors och flickors rättigheter. EESK uppmanar EU att snarast ratificera Europarådets Istanbulkonvention. |
| --- | --- |

3.2.2

Kommissionen bör ta hänsyn till funktionsnedsatta kvinnors och flickors perspektiv i jämställdhetsarbetet, bland annat i samband med Europeiska jämställdhetsinstitutets datainsamling. Kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019 och dess lagstiftningsarbete och politiska arbete om balans mellan arbetsliv och privatliv bör dessutom fullt ut integrera funktionsnedsatta kvinnors och flickors rättigheter. EESK uppmanar EU att snarast ratificera Europarådets Istanbulkonvention.

| 3.2.3 | EU bör i den förnyade EU-agendan för barnets rättigheter inkludera en övergripande rättighetsbaserad strategi för pojkar och flickor med funktionsnedsättning och integrera rättigheterna för barn med funktionsnedsättning i all EU:s politik för personer med funktionsnedsättning. Barn med funktionsnedsättning och deras familjer bör också involveras i allt beslutsfattande i EU i enlighet med artikel 4.3 i FN-konventionen. |
| --- | --- |

3.2.3

EU bör i den förnyade EU-agendan för barnets rättigheter inkludera en övergripande rättighetsbaserad strategi för pojkar och flickor med funktionsnedsättning och integrera rättigheterna för barn med funktionsnedsättning i all EU:s politik för personer med funktionsnedsättning. Barn med funktionsnedsättning och deras familjer bör också involveras i allt beslutsfattande i EU i enlighet med artikel 4.3 i FN-konventionen.

| 3.2.4 | EU bör även beakta den särskilda situationen för ungdomar med funktionsnedsättning och det faktum att de ofta utsätts för flera olika typer av diskriminering i sitt dagliga liv, särskilt när det gäller lika möjligheter för unga på arbetsmarknaden och ett aktivt deltagande av ungdomar med funktionsnedsättning i samhället i stort. EU bör därför utvärdera den speciella situationen för unga människor med funktionsnedsättning i EU och föreslå relevanta förbättringar (2). Dessutom bör EU se till att detta perspektiv integreras i EU:s nya ungdomsstrategi. |
| --- | --- |

3.2.4

EU bör även beakta den särskilda situationen för ungdomar med funktionsnedsättning och det faktum att de ofta utsätts för flera olika typer av diskriminering i sitt dagliga liv, särskilt när det gäller lika möjligheter för unga på arbetsmarknaden och ett aktivt deltagande av ungdomar med funktionsnedsättning i samhället i stort. EU bör därför utvärdera den speciella situationen för unga människor med funktionsnedsättning i EU och föreslå relevanta förbättringar (2). Dessutom bör EU se till att detta perspektiv integreras i EU:s nya ungdomsstrategi.

| 3.2.5 | EU bör organisera och genomföra en omfattande kampanj för att öka medvetenheten om konventionen i samarbete med offentliga medier (däribland sociala medier) för att bekämpa fördomar mot personer med funktionsnedsättning. Det är oerhört viktigt att personer med funktionsnedsättning själva, genom sina intresseorganisationer, deltar i denna kampanj. |
| --- | --- |

3.2.5

EU bör organisera och genomföra en omfattande kampanj för att öka medvetenheten om konventionen i samarbete med offentliga medier (däribland sociala medier) för att bekämpa fördomar mot personer med funktionsnedsättning. Det är oerhört viktigt att personer med funktionsnedsättning själva, genom sina intresseorganisationer, deltar i denna kampanj.

| 3.2.6 | EU bör främja, underlätta och finansiera utbildning i medvetenhet om och jämlik behandling av personer med funktionsnedsättning för anställda inom transport- och turismsektorn och uppmuntra samarbete och utbyte av bästa praxis mellan europeiska organisationer som arbetar med handikappfrågor och offentliga och privata organ som ansvarar för transport. Allt material som rör kapacitetsuppbyggnad, utbildning, informationskampanjer, offentliga uttalanden osv. bör tillhandahållas i tillgängliga format. |
| --- | --- |

3.2.6

EU bör främja, underlätta och finansiera utbildning i medvetenhet om och jämlik behandling av personer med funktionsnedsättning för anställda inom transport- och turismsektorn och uppmuntra samarbete och utbyte av bästa praxis mellan europeiska organisationer som arbetar med handikappfrågor och offentliga och privata organ som ansvarar för transport. Allt material som rör kapacitetsuppbyggnad, utbildning, informationskampanjer, offentliga uttalanden osv. bör tillhandahållas i tillgängliga format.

| 3.2.7 | EESK välkomnar kommissionens förslag till en europeisk rättsakt om tillgänglighet, som fullt ut måste överensstämma med artikel 9 och övriga bestämmelser i FN-konventionen, tillsammans med effektiva och tillgängliga nationella tillsyns- och klagomålsmekanismer. Kommittén uppmanar EU-institutionerna att beakta slutsatserna och rekommendationerna i EESK:s yttrande (3) om rättsakten och säkerställa att personer med funktionsnedsättning, genom sina intresseorganisationer, deltar i förfarandet för antagande. |
| --- | --- |

3.2.7

EESK välkomnar kommissionens förslag till en europeisk rättsakt om tillgänglighet, som fullt ut måste överensstämma med artikel 9 och övriga bestämmelser i FN-konventionen, tillsammans med effektiva och tillgängliga nationella tillsyns- och klagomålsmekanismer. Kommittén uppmanar EU-institutionerna att beakta slutsatserna och rekommendationerna i EESK:s yttrande (3) om rättsakten och säkerställa att personer med funktionsnedsättning, genom sina intresseorganisationer, deltar i förfarandet för antagande.

| 3.2.8 | EESK välkomnar den mellaninstitutionella trepartsöverenskommelsen om förslaget till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och uppmanar institutionerna att omsätta överenskommelsen i ett beslut och de nationella regeringarna att omgående införliva bestämmelserna i förslaget. EESK välkomnar också att ett stort antal av de rekommendationer som antogs i kommitténs yttrande (4) har beaktats i den slutliga texten till direktivet. |
| --- | --- |

3.2.8

EESK välkomnar den mellaninstitutionella trepartsöverenskommelsen om förslaget till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och uppmanar institutionerna att omsätta överenskommelsen i ett beslut och de nationella regeringarna att omgående införliva bestämmelserna i förslaget. EESK välkomnar också att ett stort antal av de rekommendationer som antogs i kommitténs yttrande (4) har beaktats i den slutliga texten till direktivet.

| 3.2.9 | EU har ännu inte inkluderat tillräckliga åtgärder för personer med funktionsnedsättning i strategierna för katastrofriskreducering. EESK anser därför att en ram för katastrofriskreducering för personer med funktionsnedsättning i EU bör antas av rådet. |
| --- | --- |

3.2.9

EU har ännu inte inkluderat tillräckliga åtgärder för personer med funktionsnedsättning i strategierna för katastrofriskreducering. EESK anser därför att en ram för katastrofriskreducering för personer med funktionsnedsättning i EU bör antas av rådet.

| 3.2.10 | EU bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra larmnumret 112 tillgängligt för alla. EESK framhåller att man omgående måste vidta lika lämpliga åtgärder för att garantera tillgängligheten vid nationella larmcentraler. |
| --- | --- |

3.2.10

EU bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra larmnumret 112 tillgängligt för alla. EESK framhåller att man omgående måste vidta lika lämpliga åtgärder för att garantera tillgängligheten vid nationella larmcentraler.

| 3.2.11 | EESK uppmanar EU och dess medlemsstater att anta en människorättsbaserad syn på migrations- och flyktingpolitik vad gäller personer med funktionsnedsättning. Kommittén påpekar dessutom att funktionsnedsättning i vissa länder ganska ofta kan vara ett skäl till förföljelse och diskriminering och uppmanar därför EU:s myndigheter att ta fram riktlinjer och genomföra informationskampanjer (som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning) för sina byråer och medlemsstater när det gäller funktionsnedsättning, migration och asyl samt systematiskt integrera handikappfrågor i EU:s migrations- och flyktingpolitik. |
| --- | --- |

3.2.11

EESK uppmanar EU och dess medlemsstater att anta en människorättsbaserad syn på migrations- och flyktingpolitik vad gäller personer med funktionsnedsättning. Kommittén påpekar dessutom att funktionsnedsättning i vissa länder ganska ofta kan vara ett skäl till förföljelse och diskriminering och uppmanar därför EU:s myndigheter att ta fram riktlinjer och genomföra informationskampanjer (som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning) för sina byråer och medlemsstater när det gäller funktionsnedsättning, migration och asyl samt systematiskt integrera handikappfrågor i EU:s migrations- och flyktingpolitik.

| 3.2.12 | EU bör anamma ett människorättsbaserat förhållningssätt till funktionsnedsättning i risk- och nödsituationer genom att anta en genomförandeplan i enlighet med rådets slutsatser från februari 2015 om katastrofhantering som inkluderar personer med funktionsnedsättning och Sendai-ramverket. Dessutom måste personer med funktionsnedsättning och anställda inom räddningstjänst och civilskydd göras mer medvetna om och få information om initiativ för katastrofriskreducering. |
| --- | --- |

3.2.12

EU bör anamma ett människorättsbaserat förhållningssätt till funktionsnedsättning i risk- och nödsituationer genom att anta en genomförandeplan i enlighet med rådets slutsatser från februari 2015 om katastrofhantering som inkluderar personer med funktionsnedsättning och Sendai-ramverket. Dessutom måste personer med funktionsnedsättning och anställda inom räddningstjänst och civilskydd göras mer medvetna om och få information om initiativ för katastrofriskreducering.

| 3.2.13 | Kommissionen bör spela en ledande roll på området för rättvisa och mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. EESK anser att GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor bör anordna en europeisk konferens som riktar sig till alla rättsväsenden i EU och som omfattar en diskussion om rätten till tillgång till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning och hur dessa rättigheter är förbundna med andra rättigheter, t.ex. rättskapacitet och likhet inför lagen. |
| --- | --- |

3.2.13

Kommissionen bör spela en ledande roll på området för rättvisa och mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. EESK anser att GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor bör anordna en europeisk konferens som riktar sig till alla rättsväsenden i EU och som omfattar en diskussion om rätten till tillgång till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning och hur dessa rättigheter är förbundna med andra rättigheter, t.ex. rättskapacitet och likhet inför lagen.

| 3.2.14 | Kommissionen bör tillhandahålla nödvändig finansiering för utbildning av tjänstemän inom EU:s och medlemsstaternas rättsväsende om EU:s lagstiftning och UNCRPD. Dessutom uppmanar EESK EU:s och medlemsstaternas domstolar att tillämpa sina interna regler och instruktioner på ett sätt som underlättar möjligheterna till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning. De allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för konventionen bör också beaktas vid rättskipning på både EU-nivå och nationell nivå. EESK rekommenderar vidare att GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor använder den öppna samordningsmetoden för att uppnå en balanserad och samordnad strategi mellan medlemsstaterna för denna mycket viktiga fråga och på så sätt bana väg för en europeisk insats när det gäller likhet inför lagen. Kommissionen bör skapa europeiska standarder och främja riktmärkning när det gäller tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

3.2.14

Kommissionen bör tillhandahålla nödvändig finansiering för utbildning av tjänstemän inom EU:s och medlemsstaternas rättsväsende om EU:s lagstiftning och UNCRPD. Dessutom uppmanar EESK EU:s och medlemsstaternas domstolar att tillämpa sina interna regler och instruktioner på ett sätt som underlättar möjligheterna till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning. De allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för konventionen bör också beaktas vid rättskipning på både EU-nivå och nationell nivå. EESK rekommenderar vidare att GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor använder den öppna samordningsmetoden för att uppnå en balanserad och samordnad strategi mellan medlemsstaterna för denna mycket viktiga fråga och på så sätt bana väg för en europeisk insats när det gäller likhet inför lagen. Kommissionen bör skapa europeiska standarder och främja riktmärkning när det gäller tillgång till rättslig prövning.

| 3.2.15 | EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att upphäva diskriminerande förmyndarskapslagar i syfte att ge alla människor med funktionsnedsättning möjlighet att utöva sina politiska rättigheter på samma villkor som andra människor. En rimlig anpassning och tillgänglighet när det gäller röstningsförfaranden, vallokaler och röstningsmaterial är helt avgörande. |
| --- | --- |

3.2.15

EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att upphäva diskriminerande förmyndarskapslagar i syfte att ge alla människor med funktionsnedsättning möjlighet att utöva sina politiska rättigheter på samma villkor som andra människor. En rimlig anpassning och tillgänglighet när det gäller röstningsförfaranden, vallokaler och röstningsmaterial är helt avgörande.

| 3.2.16 | Tyvärr har ett okänt antal EU-medborgare med funktionsnedsättning berövats sin frihet och säkerhet och utsätts för tvångsbehandlingar och spärras in, vilket även omfattar tvångssterilisering. EESK uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att stoppa denna outhärdliga situation, ta fram tillförlitliga uppgifter genom Eurostat och införa en effektiv utvärderingsmekanism. |
| --- | --- |

3.2.16

Tyvärr har ett okänt antal EU-medborgare med funktionsnedsättning berövats sin frihet och säkerhet och utsätts för tvångsbehandlingar och spärras in, vilket även omfattar tvångssterilisering. EESK uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att stoppa denna outhärdliga situation, ta fram tillförlitliga uppgifter genom Eurostat och införa en effektiv utvärderingsmekanism.

| 3.2.17 | EESK uppmanar EU att se över sina etiska riktlinjer för forskning och att i synnerhet fastställa exempel på god praxis genom att utarbeta samtyckesformulär i lättillgängliga och lättlästa format och förhindra att beslut på detta område överlämnas till en god man. |
| --- | --- |

3.2.17

EESK uppmanar EU att se över sina etiska riktlinjer för forskning och att i synnerhet fastställa exempel på god praxis genom att utarbeta samtyckesformulär i lättillgängliga och lättlästa format och förhindra att beslut på detta område överlämnas till en god man.

| 3.2.18 | EU bör anta lagstiftning för att harmonisera skydd och bekämpa våld, övergrepp och utnyttjande, samt ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor i hemmet (5). EU måste vidta rättsliga och politiska åtgärder mot gränsöverskridande verksamhet i EU-länder som rör handel med kvinnor och barn med funktionsnedsättning, och kommittén uppmanar EU att bekämpa våld mot barn med funktionsnedsättning genom särskilda åtgärder och tillgängliga stödtjänster. |
| --- | --- |

3.2.18

EU bör anta lagstiftning för att harmonisera skydd och bekämpa våld, övergrepp och utnyttjande, samt ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor i hemmet (5). EU måste vidta rättsliga och politiska åtgärder mot gränsöverskridande verksamhet i EU-länder som rör handel med kvinnor och barn med funktionsnedsättning, och kommittén uppmanar EU att bekämpa våld mot barn med funktionsnedsättning genom särskilda åtgärder och tillgängliga stödtjänster.

| 3.2.19 | Kommissionens initiativ om den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör fullt ut inkludera och integrera bestämmelserna i FN-konventionen samt skapa ett nödvändigt socialt grundskydd och effektiva mekanismer för att förebygga och minska fattigdom, utsatthet och socialt utanförskap bland personer med funktionsnedsättning och deras familjer, med särskilt fokus på kvinnor, barn och äldre med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.2.19

Kommissionens initiativ om den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör fullt ut inkludera och integrera bestämmelserna i FN-konventionen samt skapa ett nödvändigt socialt grundskydd och effektiva mekanismer för att förebygga och minska fattigdom, utsatthet och socialt utanförskap bland personer med funktionsnedsättning och deras familjer, med särskilt fokus på kvinnor, barn och äldre med funktionsnedsättning.

| 3.2.20 | Det finns ett tydligt behov av att utveckla ett samordningssystem för sociala trygghetsförmåner i EU, som ska omfatta en tydlig ram för möjligheten att överföra rättigheter och ett maximalt antal dagar för förfarandet för erkännande av funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.2.20

Det finns ett tydligt behov av att utveckla ett samordningssystem för sociala trygghetsförmåner i EU, som ska omfatta en tydlig ram för möjligheten att överföra rättigheter och ett maximalt antal dagar för förfarandet för erkännande av funktionsnedsättning.

| 3.2.21 | EU bör utarbeta och genomföra den mycket efterlängtade och emotsedda europeiska avinstitutionaliseringsstrategin (6) som först och främst bör omfatta en mycket strikt kontroll av användningen av medel från ESI-fonderna i syfte att se till att de enbart används för utveckling av stödtjänster som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att leva självständigt i lokalsamhällen. EESK anser också att man bör inrätta en självbärande europeisk fond för avinstitutionalisering. |
| --- | --- |

3.2.21

EU bör utarbeta och genomföra den mycket efterlängtade och emotsedda europeiska avinstitutionaliseringsstrategin (6) som först och främst bör omfatta en mycket strikt kontroll av användningen av medel från ESI-fonderna i syfte att se till att de enbart används för utveckling av stödtjänster som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att leva självständigt i lokalsamhällen. EESK anser också att man bör inrätta en självbärande europeisk fond för avinstitutionalisering.

| 3.2.22 | EESK beklagar att kommissionen ännu inte har utarbetat någon analys av hur ESI-fonderna påverkar personer med funktionsnedsättning, i enlighet med skyldigheten i förordningen om Europeiska socialfonden avseende den årliga rapporteringen om de åtgärder som har vidtagits på handikappområdet. Den bör omfatta en förstärkning av kommissionens kontroll av användningen av ESI-fonderna i linje med UNCRPD och i samråd med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning samt överträdelseförfaranden (tillfälligt upphävande, tillbakadragande, återkrav) som EU inlett när förhandsvillkoren inte uppfyllts. |
| --- | --- |

3.2.22

EESK beklagar att kommissionen ännu inte har utarbetat någon analys av hur ESI-fonderna påverkar personer med funktionsnedsättning, i enlighet med skyldigheten i förordningen om Europeiska socialfonden avseende den årliga rapporteringen om de åtgärder som har vidtagits på handikappområdet. Den bör omfatta en förstärkning av kommissionens kontroll av användningen av ESI-fonderna i linje med UNCRPD och i samråd med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning samt överträdelseförfaranden (tillfälligt upphävande, tillbakadragande, återkrav) som EU inlett när förhandsvillkoren inte uppfyllts.

| 3.2.23 | Det krävs mer effektiva nationella tillsynsmyndigheter. Deras befogenheter behöver harmoniseras och stärkas för att främja genomförandet av passagerarnas rättigheter inom alla transportsätt och klagomålsförfarandet behöver förenklas. Vidare uppmanar EESK kommissionen att garantera kostnadsfria resor för omsorgsgivare inom alla transportsätt, inklusive flyg, vilket redan är fallet inom ramen för förordning (EG) nr 1371/2007 (7) och förordning (EU) nr 1177/2010 (8). |
| --- | --- |

3.2.23

Det krävs mer effektiva nationella tillsynsmyndigheter. Deras befogenheter behöver harmoniseras och stärkas för att främja genomförandet av passagerarnas rättigheter inom alla transportsätt och klagomålsförfarandet behöver förenklas. Vidare uppmanar EESK kommissionen att garantera kostnadsfria resor för omsorgsgivare inom alla transportsätt, inklusive flyg, vilket redan är fallet inom ramen för förordning (EG) nr 1371/2007 (7) och förordning (EU) nr 1177/2010 (8).

| 3.2.24 | Kommissionen bör omedelbart officiellt erkänna teckenspråk och punktskrift fullt ut och göra en utvärdering av sina kommunikationskanaler och interna processer i syfte att utarbeta och presentera information på ett tillgängligt sätt för personer med funktionsnedsättning. Detta bör omfatta olika tillgängliga format, t.ex. teckenspråk, punktskrift, förstorande och alternativa kommunikationssystem samt andra lättlästa format. EU bör se till att alla personer med funktionsnedsättning, oberoende av finansiell kapacitet, har tillgång till inkluderande utbildning. |
| --- | --- |

3.2.24

Kommissionen bör omedelbart officiellt erkänna teckenspråk och punktskrift fullt ut och göra en utvärdering av sina kommunikationskanaler och interna processer i syfte att utarbeta och presentera information på ett tillgängligt sätt för personer med funktionsnedsättning. Detta bör omfatta olika tillgängliga format, t.ex. teckenspråk, punktskrift, förstorande och alternativa kommunikationssystem samt andra lättlästa format. EU bör se till att alla personer med funktionsnedsättning, oberoende av finansiell kapacitet, har tillgång till inkluderande utbildning.

| 3.2.25 | EU bör anta en obligatorisk och inkluderande kvalitetsram för utbildningsrelaterat utbyte, där man fastställer miniminormer för tillgänglighet för att säkerställa rörligheten för alla, särskilt unga, studerande med funktionsnedsättning i EU när det gäller gymnasieutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning. Alla partneruniversitet inom studentutbytesprogrammet Erasmus bör erbjuda tillgänglighet till utbildningsprogram och lokaler för att säkerställa att alla, särskilt unga, studerande med funktionsnedsättning kan delta fullt ut. |
| --- | --- |

3.2.25

EU bör anta en obligatorisk och inkluderande kvalitetsram för utbildningsrelaterat utbyte, där man fastställer miniminormer för tillgänglighet för att säkerställa rörligheten för alla, särskilt unga, studerande med funktionsnedsättning i EU när det gäller gymnasieutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning. Alla partneruniversitet inom studentutbytesprogrammet Erasmus bör erbjuda tillgänglighet till utbildningsprogram och lokaler för att säkerställa att alla, särskilt unga, studerande med funktionsnedsättning kan delta fullt ut.

| 3.2.26 | EU bör ratificera Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) Marrakechfördrag och främja och uppmuntra medlemsstaternas ratificering av det på nationell nivå för att möjliggöra ett fritt flöde av tillgängliga versioner av tryckt material för synskadade personer och personer med läshandikapp. |
| --- | --- |

3.2.26

EU bör ratificera Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) Marrakechfördrag och främja och uppmuntra medlemsstaternas ratificering av det på nationell nivå för att möjliggöra ett fritt flöde av tillgängliga versioner av tryckt material för synskadade personer och personer med läshandikapp.

| 3.2.27 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta och genomföra ett särskilt initiativ om tillämpningen av 2030-agendan och målen för hållbar utveckling för personer med funktionsnedsättning inom EU och i unionens utrikespolitik, bland annat utvecklingssamarbetet och den internationella handeln. |
| --- | --- |

3.2.27

EESK uppmanar kommissionen att utarbeta och genomföra ett särskilt initiativ om tillämpningen av 2030-agendan och målen för hållbar utveckling för personer med funktionsnedsättning inom EU och i unionens utrikespolitik, bland annat utvecklingssamarbetet och den internationella handeln.

3.3   
  Särskilda skyldigheter (artiklarna 31–33)

| 3.3.1 | EESK uppmanar Eurostat att anordna en konferens i syfte att enas om en gemensam mekanism för alla EU-medlemsstaters statistikbyråer, som en uppföljning av slutsats 71. Man måste skapa en europeisk statistikmekanism avseende mänskliga rättigheter för människor med funktionsnedsättning, som är uppdelad utifrån funktionsnedsättning, kön och ålder, i syfte att samla in operativ information för europeiska och nationella politiska åtgärder som riktar sig till personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK uppmanar Eurostat att anordna en konferens i syfte att enas om en gemensam mekanism för alla EU-medlemsstaters statistikbyråer, som en uppföljning av slutsats 71. Man måste skapa en europeisk statistikmekanism avseende mänskliga rättigheter för människor med funktionsnedsättning, som är uppdelad utifrån funktionsnedsättning, kön och ålder, i syfte att samla in operativ information för europeiska och nationella politiska åtgärder som riktar sig till personer med funktionsnedsättning.

| 3.3.2 | EU bör systematiskt integrera rättigheter för personer med funktionsnedsättning i alla EU:s politiska strategier och program för internationellt samarbete. EESK välkomnar EU:s pilotprojekt ”Att överbrygga klyftan” och efterlyser ett EU-finansieringsprogram för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Detta finansieringsprogram bör genomföras, vilket är fallet i vissa europeiska länder, i nära samarbete med europeiska handikapporganisationer, som förmedlande organ som ansvarar för att leda, förvalta och fastställa prioriteringar för politiken och finansieringen. Det är viktigt att se till att EU-medel inte tillhandahålls för projekt som inte är förenliga med bestämmelserna i UNCRPD. |
| --- | --- |

3.3.2

EU bör systematiskt integrera rättigheter för personer med funktionsnedsättning i alla EU:s politiska strategier och program för internationellt samarbete. EESK välkomnar EU:s pilotprojekt ”Att överbrygga klyftan” och efterlyser ett EU-finansieringsprogram för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Detta finansieringsprogram bör genomföras, vilket är fallet i vissa europeiska länder, i nära samarbete med europeiska handikapporganisationer, som förmedlande organ som ansvarar för att leda, förvalta och fastställa prioriteringar för politiken och finansieringen. Det är viktigt att se till att EU-medel inte tillhandahålls för projekt som inte är förenliga med bestämmelserna i UNCRPD.

| 3.3.3 | Kommissionen måste till fullo följa slutsats 75 genom att inrätta kontaktpunkter i alla generaldirektorat, byråer och organ. Alla kontaktpunkter bör hålla minst tre sammanträden per år, och företrädare för handikapporganisationer bör närvara och delta fullt ut. Den 3 december varje år bör kommissionen lägga fram sin årliga rapport om EU:s och medlemsstaternas genomförande av UNCRPD. |
| --- | --- |

3.3.3

Kommissionen måste till fullo följa slutsats 75 genom att inrätta kontaktpunkter i alla generaldirektorat, byråer och organ. Alla kontaktpunkter bör hålla minst tre sammanträden per år, och företrädare för handikapporganisationer bör närvara och delta fullt ut. Den 3 december varje år bör kommissionen lägga fram sin årliga rapport om EU:s och medlemsstaternas genomförande av UNCRPD.

| 3.3.4 | EESK välkomnar att kommissionen dragit sig ur den oberoende övervakningsramen, vilket banar väg för inrättandet av en verkligt oberoende mekanism under övervakning av ett styrningsorgan bestående av medlemmarna i den oberoende ramen. För att EU-ramen ska kunna genomföra sina uppgifter effektivt bör dock ekonomiska resurser och personalresurser anslås snarast möjligt. |
| --- | --- |

3.3.4

EESK välkomnar att kommissionen dragit sig ur den oberoende övervakningsramen, vilket banar väg för inrättandet av en verkligt oberoende mekanism under övervakning av ett styrningsorgan bestående av medlemmarna i den oberoende ramen. För att EU-ramen ska kunna genomföra sina uppgifter effektivt bör dock ekonomiska resurser och personalresurser anslås snarast möjligt.

3.4   
  EU-institutionernas efterlevnad av konventionen (i egenskap av offentliga myndigheter)

| 3.4.1 | Det är uppenbart att EU-institutionerna måste se över sin personalpolitik och anpassa den till bestämmelserna i UNCRPD i syfte att säkerställa att personer med funktionsnedsättning och anställda med anhöriga med funktionsnedsättning erbjuds rimlig anpassning och stöd för att kunna skapa en lämplig balans mellan arbete och familjeförpliktelser. EESK uppmanar EU att se över sitt gemensamma sjukförsäkringssystem, pensionssystem och socialförsäkrings- och socialskyddsåtgärder med koppling till funktionsnedsättning för att säkerställa icke-diskriminering och lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom att erkänna hälsobehov kopplade till funktionsnedsättning som fristående från sjukdom, och att främja självständigt boende och arbete genom att fullt ut ersätta extra kostnader för den utrustning eller de tjänster som krävs. |
| --- | --- |

3.4.1

Det är uppenbart att EU-institutionerna måste se över sin personalpolitik och anpassa den till bestämmelserna i UNCRPD i syfte att säkerställa att personer med funktionsnedsättning och anställda med anhöriga med funktionsnedsättning erbjuds rimlig anpassning och stöd för att kunna skapa en lämplig balans mellan arbete och familjeförpliktelser. EESK uppmanar EU att se över sitt gemensamma sjukförsäkringssystem, pensionssystem och socialförsäkrings- och socialskyddsåtgärder med koppling till funktionsnedsättning för att säkerställa icke-diskriminering och lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom att erkänna hälsobehov kopplade till funktionsnedsättning som fristående från sjukdom, och att främja självständigt boende och arbete genom att fullt ut ersätta extra kostnader för den utrustning eller de tjänster som krävs.

| 3.4.2 | Det är avgörande att alla EU-institutioner proaktivt vidtar åtgärder för att följa bestämmelserna om tillgänglighet i direktivet om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser med en konkret tidsfrist, för att på så sätt föregå med gott exempel på detta grundläggande område för funktionsnedsattas rättigheter. |
| --- | --- |

3.4.2

Det är avgörande att alla EU-institutioner proaktivt vidtar åtgärder för att följa bestämmelserna om tillgänglighet i direktivet om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser med en konkret tidsfrist, för att på så sätt föregå med gott exempel på detta grundläggande område för funktionsnedsattas rättigheter.

| 3.4.3 | EESK uppmanar kommissionen och Europaskolornas styrelse att anta en handlingsplan och anslå nödvändiga ekonomiska resurser och personalresurser för att utarbeta och genomföra ett inkluderande utbildningssystem av hög kvalitet på alla nivåer inom Europaskolorna och säkerställa rimliga anpassningsåtgärder, stöd och en politik som innebär accepterande av alla studerande med funktionsnedsättning inom grundskolan och gymnasiet. |
| --- | --- |

3.4.3

EESK uppmanar kommissionen och Europaskolornas styrelse att anta en handlingsplan och anslå nödvändiga ekonomiska resurser och personalresurser för att utarbeta och genomföra ett inkluderande utbildningssystem av hög kvalitet på alla nivåer inom Europaskolorna och säkerställa rimliga anpassningsåtgärder, stöd och en politik som innebär accepterande av alla studerande med funktionsnedsättning inom grundskolan och gymnasiet.

| 3.4.4 | Eftersom anställningen av personer med funktionsnedsättning i EU ligger på en låg nivå uppmanar EESK EU-institutionerna att inrätta ett anställningssystem med positiv särbehandling (som omfattar särskilda uttagningsprov) för att öka antalet anställda med funktionsnedsättning inom de olika avdelningarna genom att erbjuda rimliga anpassningsåtgärder och stöd. Genomförandet av denna politik bör ses över vartannat år för att bedöma om korrigerande åtgärder behövs. |
| --- | --- |

3.4.4

Eftersom anställningen av personer med funktionsnedsättning i EU ligger på en låg nivå uppmanar EESK EU-institutionerna att inrätta ett anställningssystem med positiv särbehandling (som omfattar särskilda uttagningsprov) för att öka antalet anställda med funktionsnedsättning inom de olika avdelningarna genom att erbjuda rimliga anpassningsåtgärder och stöd. Genomförandet av denna politik bör ses över vartannat år för att bedöma om korrigerande åtgärder behövs.

| 3.4.5 | EESK uppmanar EU:s institutioner, byråer och organ att se till att de gällande tjänsteföreskrifterna är fullt och effektivt genomförda i linje med UNCRPD och att interna regelverk och genomförandebestämmelser utarbetas helt i enlighet med konventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

3.4.5

EESK uppmanar EU:s institutioner, byråer och organ att se till att de gällande tjänsteföreskrifterna är fullt och effektivt genomförda i linje med UNCRPD och att interna regelverk och genomförandebestämmelser utarbetas helt i enlighet med konventionens bestämmelser.

| 3.4.6 | EESK åtar sig att utarbeta en struktur för att genomföra slutsatserna internt, när det gäller personalpolitik, kommunikation med medborgarna och EESK-ledamöterna samt full delaktighet och jämlikhet för EESK-ledamöter med funktionsnedsättning. Kommittén kommer också att se till att detta främjas i förbindelserna med näringslivet, fackföreningarna och det civila samhället. Denna nya strategi kommer att utformas i nära samarbete med EESK:s permanenta studiegrupp om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.4.6

EESK åtar sig att utarbeta en struktur för att genomföra slutsatserna internt, när det gäller personalpolitik, kommunikation med medborgarna och EESK-ledamöterna samt full delaktighet och jämlikhet för EESK-ledamöter med funktionsnedsättning. Kommittén kommer också att se till att detta främjas i förbindelserna med näringslivet, fackföreningarna och det civila samhället. Denna nya strategi kommer att utformas i nära samarbete med EESK:s permanenta studiegrupp om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Bryssel den 19 oktober 2016

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

1

(2)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 2.

2

(3)  EESK:s yttrande om den europeiska rättsakten om tillgänglighet (EUT C 303, 19.8.2016, s. 103).

3

(4)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 116.

4

(5)  Europarådets konventioner.

5

(6)  EUT C 332, 8.10.2015, s. 1.

6

(7)  EUT L 315, 3.12.2007, s. 14.

7

(8)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 1.

8

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/24

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommmittén om De gemensamma teknikinitiativens och de offentlig–privata partnerskapens roll och inverkan på genomförandet av Horisont 2020 för en hållbar industriell omvandling

(2017/C 034/04)

| Föredragande: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Enrico GIBELLIERI |

Föredragande:

Antonello PEZZINI

Medföredragande:

Enrico GIBELLIERI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) |
| Antagande av facksektionen | 28.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

Antagande av facksektionen

28.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att offentlig-privata partnerskap (1) inom forskning och innovation i dess olika former är en formel för spetskompetens och ett kraftfullt verktyg för att ta itu med de viktigaste frågorna som påverkar den europeiska konkurrenskraften samt har förmåga att på ett effektivt sätt möta de socioekonomiska, sysselsättningsrelaterade och miljöhållbarhetsrelaterade utmaningarna. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att offentlig-privata partnerskap (1) inom forskning och innovation i dess olika former är en formel för spetskompetens och ett kraftfullt verktyg för att ta itu med de viktigaste frågorna som påverkar den europeiska konkurrenskraften samt har förmåga att på ett effektivt sätt möta de socioekonomiska, sysselsättningsrelaterade och miljöhållbarhetsrelaterade utmaningarna.

| 1.2 | Forskning och innovation är inte en endimensionell, linjär process. EESK anser att ett fullständigt införlivande av de tekniska, miljömässiga och sociala dimensionerna i de offentlig–privata partnerskapen inom Horisont 2020 kräver ett nytt upplägg som bygger på större öppenhet om de resultat och socioekonomiska effekter som uppnåtts. |
| --- | --- |

1.2

Forskning och innovation är inte en endimensionell, linjär process. EESK anser att ett fullständigt införlivande av de tekniska, miljömässiga och sociala dimensionerna i de offentlig–privata partnerskapen inom Horisont 2020 kräver ett nytt upplägg som bygger på större öppenhet om de resultat och socioekonomiska effekter som uppnåtts.

| 1.3 | EESK anser att man i partnerskapen måste säkerställa en bredare syn på innovation och ta hänsyn till innovationer inom tjänster, sociala innovationer och den modernisering som är nödvändig för de små och medelstora företagen och den sociala ekonomin, för att integrera dem mer i hela processen för demonstration och utveckling av tillämpningar. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att man i partnerskapen måste säkerställa en bredare syn på innovation och ta hänsyn till innovationer inom tjänster, sociala innovationer och den modernisering som är nödvändig för de små och medelstora företagen och den sociala ekonomin, för att integrera dem mer i hela processen för demonstration och utveckling av tillämpningar.

| 1.4 | Innovationens sociala legitimitet bör främjas i de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen genom ökat deltagande av de berörda parter som är ekonomiskt svagast (fackföreningar, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer) i styrningen och den strategiska programplaneringen av forsknings- och innovationsverksamhet, i linje med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1025/2012 om standardisering, särskilt i strategierna och urvalet av projekt och deras sociala nytta. |
| --- | --- |

1.4

Innovationens sociala legitimitet bör främjas i de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen genom ökat deltagande av de berörda parter som är ekonomiskt svagast (fackföreningar, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer) i styrningen och den strategiska programplaneringen av forsknings- och innovationsverksamhet, i linje med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1025/2012 om standardisering, särskilt i strategierna och urvalet av projekt och deras sociala nytta.

| 1.5 | EESK anser att det är nödvändigt att öka de offentlig–privata partnerskapens marknadsorientering, med fokus på aspekter som interoperabilitet, standardisering, harmonisering och gränsöverskridande tekniköverföring, i syfte att göra resultaten hållbara på territoriell nivå och överförbara i hela EU. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att det är nödvändigt att öka de offentlig–privata partnerskapens marknadsorientering, med fokus på aspekter som interoperabilitet, standardisering, harmonisering och gränsöverskridande tekniköverföring, i syfte att göra resultaten hållbara på territoriell nivå och överförbara i hela EU.

| 1.6 | För EESK är det önskvärt att de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen agerar för att






  — | öka samstämmigheten med andra partnerskap och initiativ inom en allt fullare ram av politiska strategier som löper jämsides med varandra, |
| --- | --- | --- |

1.6

För EESK är det önskvärt att de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen agerar för att

—

öka samstämmigheten med andra partnerskap och initiativ inom en allt fullare ram av politiska strategier som löper jämsides med varandra,

| — | förlänga värdekedjan med större fokus på marknaden och ökat deltagande av efterfrågesidan, både när det gäller antalet användare från de deltagande länderna och när det gäller nya aktörer längs hela värdekedjan, genom synergieffekter tack vare interoperabilitet med andra initiativ, |
| --- | --- |

—

förlänga värdekedjan med större fokus på marknaden och ökat deltagande av efterfrågesidan, både när det gäller antalet användare från de deltagande länderna och när det gäller nya aktörer längs hela värdekedjan, genom synergieffekter tack vare interoperabilitet med andra initiativ,

| — | lägga större tonvikt vid tvärvetenskapliga metoder och göra nya grupper av berörda aktörer delaktiga, särskilt på nära, lokal nivå, |
| --- | --- |

—

lägga större tonvikt vid tvärvetenskapliga metoder och göra nya grupper av berörda aktörer delaktiga, särskilt på nära, lokal nivå,

| — | främja de små och medelstora företagens aktiva deltagande i innovationsprocessen inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsenliga offentlig–privata partnerskapen i ett tidigare skede, så att de gradvis utvecklar en egen FoU-potential. |
| --- | --- |

—

främja de små och medelstora företagens aktiva deltagande i innovationsprocessen inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsenliga offentlig–privata partnerskapen i ett tidigare skede, så att de gradvis utvecklar en egen FoU-potential.

| 1.7 | EESK rekommenderar att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap ska lansera nya, innovativa åtgärder för att samverka närmare med ledande investerare för att skapa innovativa affärsmodeller och avancerade yrkesprofiler, utveckla forum som inbegriper arbetsmarknadens parter och ge stöd som i större utsträckning är inriktat på ett snabbt utnyttjande av marknaden efter avslutat projekt. |
| --- | --- |

1.7

EESK rekommenderar att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap ska lansera nya, innovativa åtgärder för att samverka närmare med ledande investerare för att skapa innovativa affärsmodeller och avancerade yrkesprofiler, utveckla forum som inbegriper arbetsmarknadens parter och ge stöd som i större utsträckning är inriktat på ett snabbt utnyttjande av marknaden efter avslutat projekt.

| 1.8 | EESK anser att det är viktigt att förstärka övervakningen av kapaciteten och samstämmigheten i genomförandet hos gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap med nya instrument som är mer flexibla och motsvarar marknadens krav, mer dynamiska metoder för kvalitetssäkring, bl.a. ett fullständigt system med dynamiska nyckeltal (KPDI – key performance dynamic indicators) som är jämförbara mellan de olika initiativen, för att möjliggöra en årlig översiktsresultattavla för alla gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap, som ska läggas fram för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna samt för de europeiska skattebetalarna. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att det är viktigt att förstärka övervakningen av kapaciteten och samstämmigheten i genomförandet hos gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap med nya instrument som är mer flexibla och motsvarar marknadens krav, mer dynamiska metoder för kvalitetssäkring, bl.a. ett fullständigt system med dynamiska nyckeltal (KPDI – key performance dynamic indicators) som är jämförbara mellan de olika initiativen, för att möjliggöra en årlig översiktsresultattavla för alla gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap, som ska läggas fram för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna samt för de europeiska skattebetalarna.

| 1.9 | EESK efterlyser ytterligare insatser för att säkra den inre samstämmigheten mellan målen och prioriteringarna i EU:s nionde ramprogram för forskning och innovation samt industrisektorns forsknings- och innovationsstrategier i form av gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap i samordning med alla de andra former av innovationspartnerskap som finns inom annan regional, nationell och europeisk politik. |
| --- | --- |

1.9

EESK efterlyser ytterligare insatser för att säkra den inre samstämmigheten mellan målen och prioriteringarna i EU:s nionde ramprogram för forskning och innovation samt industrisektorns forsknings- och innovationsstrategier i form av gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap i samordning med alla de andra former av innovationspartnerskap som finns inom annan regional, nationell och europeisk politik.

| 1.10 | EESK föreslår att man inrättar ett europeiskt innovationsråd med ett starkt industriellt och socialt inslag, med EU-omfattande nätverk för infrastrukturstöd till innovation. Detta skulle vara ett användbart verktyg för en bättre samordning av initiativen med bl.a. övriga europeiska och internationella forsknings- och innovationsorganisationers handlingslinjer samt med liknande internationella partnerskap (2). |
| --- | --- |

1.10

EESK föreslår att man inrättar ett europeiskt innovationsråd med ett starkt industriellt och socialt inslag, med EU-omfattande nätverk för infrastrukturstöd till innovation. Detta skulle vara ett användbart verktyg för en bättre samordning av initiativen med bl.a. övriga europeiska och internationella forsknings- och innovationsorganisationers handlingslinjer samt med liknande internationella partnerskap (2).

| 1.11 | EESK uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att ge relevanta gemensamma teknikinitiativs och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskaps innovationer hög prioritet vid planeringen och genomförandet av åtgärder, t.ex. strategier för smart specialisering, operativa program och samarbetsprogram inom sammanhållningspolitiken, forsknings- och innovationsprogram samt program för utveckling av projekt för att genomföra klimatanpassningsplaner. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att ge relevanta gemensamma teknikinitiativs och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskaps innovationer hög prioritet vid planeringen och genomförandet av åtgärder, t.ex. strategier för smart specialisering, operativa program och samarbetsprogram inom sammanhållningspolitiken, forsknings- och innovationsprogram samt program för utveckling av projekt för att genomföra klimatanpassningsplaner.

| 1.12 | Kommittén är övertygad om att lägliga, smarta och strategiska investeringar i lämpliga, miljövänliga och innovativa lösningar samt i grön infrastruktur är grunden för en sund och effektiv återindustrialiseringsprocess som bygger på forskning och innovation och deras marknadstillämpningar. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén är övertygad om att lägliga, smarta och strategiska investeringar i lämpliga, miljövänliga och innovativa lösningar samt i grön infrastruktur är grunden för en sund och effektiv återindustrialiseringsprocess som bygger på forskning och innovation och deras marknadstillämpningar.

| 1.13 | EESK framhåller behovet av att anpassa de olika instrumenten och programmen för forskning och innovation i Europa till dem i nästa ramprogram för att ”säkerställa fortsatta investeringar i de sektorer där Europa har en ledande ställning i världen” (3) utifrån ett stabilitetsperspektiv, som är föremål för regelbundna effektivitetskontroller. |
| --- | --- |

1.13

EESK framhåller behovet av att anpassa de olika instrumenten och programmen för forskning och innovation i Europa till dem i nästa ramprogram för att ”säkerställa fortsatta investeringar i de sektorer där Europa har en ledande ställning i världen” (3) utifrån ett stabilitetsperspektiv, som är föremål för regelbundna effektivitetskontroller.

| 1.14 | EESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet till gemensamma överläggningar i syfte att så snart som möjligt anordna en interinstitutionell konferens om de offentlig-privata tekniska partnerskapens roll i återindustrialiseringen av Europa inför nästa ramprogram för forskning och innovation efter 2020. |
| --- | --- |

1.14

EESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet till gemensamma överläggningar i syfte att så snart som möjligt anordna en interinstitutionell konferens om de offentlig-privata tekniska partnerskapens roll i återindustrialiseringen av Europa inför nästa ramprogram för forskning och innovation efter 2020.

2.   Gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap för forskning och innovation

| 2.1 | Gemensamma teknikinitiativ är offentlig–privata partnerskap inom nyckelområden för europeisk forskning och innovation som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (4). Redan i det sjunde ramprogrammet hade de traditionella instrumenten visat sig vara otillräckliga för att uppnå målen om att öka och förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft. De industriella partnerskapen är inriktade på forskning och innovation med klart fastställda industriella marknadsmål, bättre koncentration av finansiella och mänskliga resurser och en hävstångseffekt som ger en avgörande impuls för att påskynda omsättningen av vetenskapliga och tekniska upptäckter i marknadsinnovationer. |
| --- | --- |

2.1

Gemensamma teknikinitiativ är offentlig–privata partnerskap inom nyckelområden för europeisk forskning och innovation som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (4). Redan i det sjunde ramprogrammet hade de traditionella instrumenten visat sig vara otillräckliga för att uppnå målen om att öka och förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft. De industriella partnerskapen är inriktade på forskning och innovation med klart fastställda industriella marknadsmål, bättre koncentration av finansiella och mänskliga resurser och en hävstångseffekt som ger en avgörande impuls för att påskynda omsättningen av vetenskapliga och tekniska upptäckter i marknadsinnovationer.

| 2.2 | Det nuvarande ramprogrammet Horisont 2020 har inneburit betydande förändringar av dess struktur, som lämnar större utrymme för påverkan och samverkan med industrin och medlemsstaterna genom olika former av offentlig-privata partnerskap till stöd för sektorer som:






  — | skapar arbetstillfällen av hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

2.2

Det nuvarande ramprogrammet Horisont 2020 har inneburit betydande förändringar av dess struktur, som lämnar större utrymme för påverkan och samverkan med industrin och medlemsstaterna genom olika former av offentlig-privata partnerskap till stöd för sektorer som:

—

skapar arbetstillfällen av hög kvalitet,

| — | bättre tillgodoser behovet av hållbar tillväxt och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

bättre tillgodoser behovet av hållbar tillväxt och konkurrenskraft,

| — | har en stark, innovativ och snabb inverkan på utvecklingen av europeiska företag, särskilt mindre och framväxande (uppstartsföretag) sådana, |
| --- | --- |

—

har en stark, innovativ och snabb inverkan på utvecklingen av europeiska företag, särskilt mindre och framväxande (uppstartsföretag) sådana,

| — | främjar nya yrkesprofiler i en snabbt föränderlig värld, |
| --- | --- |

—

främjar nya yrkesprofiler i en snabbt föränderlig värld,

| — | kan utveckla lokala och regionala åtgärder. |
| --- | --- |

—

kan utveckla lokala och regionala åtgärder.

| 2.3 | Olika initiativ har tagits för att stödja olika former av partnerskap, inriktade på industrisektorn, stödda av forskarsamfund eller styrda av offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

2.3

Olika initiativ har tagits för att stödja olika former av partnerskap, inriktade på industrisektorn, stödda av forskarsamfund eller styrda av offentliga myndigheter.

| 2.4 | EU-institutionerna har gett starkt stöd till de europeiska teknikplattformar som inrättats på industrins initiativ i syfte att genom en nedifrån och upp-process fastställa gemensamma mål och strategiska prioriteringar. |
| --- | --- |

2.4

EU-institutionerna har gett starkt stöd till de europeiska teknikplattformar som inrättats på industrins initiativ i syfte att genom en nedifrån och upp-process fastställa gemensamma mål och strategiska prioriteringar.

| 2.5 | De nuvarande 38 europeiska teknikplattformarna – plus de tre övergripande initiativen – har en strategisk, mobiliserande och spridande funktion. För att fullgöra sin roll är de delaktiga i följande huvudsakliga verksamhet






  — | Utveckling av program för strategisk forskning och innovation, inbegripet färdplaner och genomförandeplaner. |
| --- | --- | --- |

2.5

De nuvarande 38 europeiska teknikplattformarna – plus de tre övergripande initiativen – har en strategisk, mobiliserande och spridande funktion. För att fullgöra sin roll är de delaktiga i följande huvudsakliga verksamhet

—

Utveckling av program för strategisk forskning och innovation, inbegripet färdplaner och genomförandeplaner.

| — | Industrins direkta deltagande i ramprogrammen, i samarbete med nationella nätverk. |
| --- | --- |

—

Industrins direkta deltagande i ramprogrammen, i samarbete med nationella nätverk.

| — | Främjande av nätverksarbete längs hela värdekedjan för sektorsövergripande utmaningar och öppnare innovationsmodeller. |
| --- | --- |

—

Främjande av nätverksarbete längs hela värdekedjan för sektorsövergripande utmaningar och öppnare innovationsmodeller.

| — | Främjande av möjligheter till internationellt samarbete som kanaler för programplaneringen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

—

Främjande av möjligheter till internationellt samarbete som kanaler för programplaneringen för Horisont 2020.

| — | Förstärkning av de offentlig-privata partnerskapen inom ramprogrammet och skapande av gemensamma företag inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen för gemensam förvaltning av offentliga och privata insatser. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av de offentlig-privata partnerskapen inom ramprogrammet och skapande av gemensamma företag inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen för gemensam förvaltning av offentliga och privata insatser.

| 2.6 | I de gemensamma teknikinitiativen samlas kommissionen, medlemsstaterna, den akademiska världen och industrin inom vetenskapliga och tekniska områden som är av stort värde för samhället, för att i synnerhet stödja forsknings- och innovationssamarbete i Europa, där det finns tydligt fastställda gemensamma tekniska och ekonomiska mål. |
| --- | --- |

2.6

I de gemensamma teknikinitiativen samlas kommissionen, medlemsstaterna, den akademiska världen och industrin inom vetenskapliga och tekniska områden som är av stort värde för samhället, för att i synnerhet stödja forsknings- och innovationssamarbete i Europa, där det finns tydligt fastställda gemensamma tekniska och ekonomiska mål.

| 2.7 | Huvudsyftet med de gemensamma teknikinitiativen är att förstärka de offentliga och privata investeringarnas inverkan på forskningen och konsolidera det europeiska området för forskning och innovation genom att bidra till att stimulera framstående tekniska och vetenskapliga innovationer inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

2.7

Huvudsyftet med de gemensamma teknikinitiativen är att förstärka de offentliga och privata investeringarnas inverkan på forskningen och konsolidera det europeiska området för forskning och innovation genom att bidra till att stimulera framstående tekniska och vetenskapliga innovationer inom ramen för Europa 2020-strategin.

| 2.8 | Tanken bakom de gemensamma teknikinitiativen är att de ska vara öppna för nya deltagare, kunna kommunicera med en bred publik och stimulera en hävstångseffekt med hjälp av europeiskt ekonomiskt stöd, i en tydlig struktur som kan uppmuntra industrin, de små och medelstora företagen, den sociala ekonomin och medlemsstaterna att öka sitt deltagande och sina investeringar. |
| --- | --- |

2.8

Tanken bakom de gemensamma teknikinitiativen är att de ska vara öppna för nya deltagare, kunna kommunicera med en bred publik och stimulera en hävstångseffekt med hjälp av europeiskt ekonomiskt stöd, i en tydlig struktur som kan uppmuntra industrin, de små och medelstora företagen, den sociala ekonomin och medlemsstaterna att öka sitt deltagande och sina investeringar.

| 2.9 | De gemensamma teknikinitiativen bygger främst på arbetet inom de
  europeiska teknikplattformarna
  , om vilka EESK har haft möjlighet att avge ett yttrande på eget initiativ (5), för att fastställa gemensamma och delade visioner för sektorernas utveckling genom att identifiera problem som måste lösas. |
| --- | --- |

2.9

De gemensamma teknikinitiativen bygger främst på arbetet inom de
  europeiska teknikplattformarna
  , om vilka EESK har haft möjlighet att avge ett yttrande på eget initiativ (5), för att fastställa gemensamma och delade visioner för sektorernas utveckling genom att identifiera problem som måste lösas.

| 2.10 | Kriterierna för att identifiera de sektorer där ett gemensamt teknikinitiativ måste inrättas har fastställts enligt följande: sektorns strategiska betydelse och tydliga mål; stort mervärde hos åtgärder på europeisk nivå; hävstångseffekt för betydande långsiktiga investeringar; lämpliga och snabba svar på utmaningarna beträffande tillväxt, hållbarhet och klimat. |
| --- | --- |

2.10

Kriterierna för att identifiera de sektorer där ett gemensamt teknikinitiativ måste inrättas har fastställts enligt följande: sektorns strategiska betydelse och tydliga mål; stort mervärde hos åtgärder på europeisk nivå; hävstångseffekt för betydande långsiktiga investeringar; lämpliga och snabba svar på utmaningarna beträffande tillväxt, hållbarhet och klimat.

| 2.11 | För att bedöma innovationsnivån är det inte tillräckligt att endast beakta de investerade medlen, utan det måste också finnas indikatorer som mäter de ekonomiska resultaten och marknadsresultaten för denna utgift. De avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen måste lägga fram årliga rapporter om den utförda verksamheten, den faktiska ökningen av det europeiska mervärdet, effektiviteten hos de innovativa finansieringsinstrumenten med hävstångseffekt samt det kvalitativa och kvantitativa uppnåendet av de socioekonomiska målen enligt på förhand fastställda indikatorer. |
| --- | --- |

2.11

För att bedöma innovationsnivån är det inte tillräckligt att endast beakta de investerade medlen, utan det måste också finnas indikatorer som mäter de ekonomiska resultaten och marknadsresultaten för denna utgift. De avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen måste lägga fram årliga rapporter om den utförda verksamheten, den faktiska ökningen av det europeiska mervärdet, effektiviteten hos de innovativa finansieringsinstrumenten med hävstångseffekt samt det kvalitativa och kvantitativa uppnåendet av de socioekonomiska målen enligt på förhand fastställda indikatorer.

| 2.12 | Syftet med detta yttrande är att belysa hur industripolitiken och den industriella omvandlingen påverkas av industrisektorernas direkta deltagande i forskning och innovation som finansieras av EU genom institutionella (gemensamma teknikinitiativ) och avtalsbaserade (avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap) partnerskap och föreslå förbättringar. |
| --- | --- |

2.12

Syftet med detta yttrande är att belysa hur industripolitiken och den industriella omvandlingen påverkas av industrisektorernas direkta deltagande i forskning och innovation som finansieras av EU genom institutionella (gemensamma teknikinitiativ) och avtalsbaserade (avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap) partnerskap och föreslå förbättringar.

3.   Utvecklingsutsikter för gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap för en hållbar industriell omvandling

| 3.1 | Erfarenheterna av EU:s ramprogram för forskning och innovation har visat på svårigheter när det gäller att beakta den europeiska industrins verkliga behov, som alltför ofta riskerar att lämnas utan avseende när de allmänna målen fastställs och i arbetsprogrammen. Detta befäster den europeiska paradoxen: ett högt vetenskapligt värde för Europa och en låg och långsam förmåga att omsätta det i innovationer på marknaden i förhållande till de globala konkurrenterna. |
| --- | --- |

3.1

Erfarenheterna av EU:s ramprogram för forskning och innovation har visat på svårigheter när det gäller att beakta den europeiska industrins verkliga behov, som alltför ofta riskerar att lämnas utan avseende när de allmänna målen fastställs och i arbetsprogrammen. Detta befäster den europeiska paradoxen: ett högt vetenskapligt värde för Europa och en låg och långsam förmåga att omsätta det i innovationer på marknaden i förhållande till de globala konkurrenterna.

| 3.2 | De europeiska teknikplattformarnas arbete och åtgärder har lett till en gradvis förändring av detta tillvägagångssätt. Den europeiska industrin har lyckats fastställa mål och prioriteringar för de större tillverkningssektorerna, vilka till stor del har inarbetats i strukturen och målen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.2

De europeiska teknikplattformarnas arbete och åtgärder har lett till en gradvis förändring av detta tillvägagångssätt. Den europeiska industrin har lyckats fastställa mål och prioriteringar för de större tillverkningssektorerna, vilka till stor del har inarbetats i strukturen och målen för Horisont 2020.

| 3.3 | Från en uppifrån och ned-strategi har man övergått till en nedifrån och upp-strategi för att täcka hela innovationscykeln och sikta på resultat med högre teknisk mognadsgrad i syfte att utveckla ny produktionsteknik, nya produkter och nya färdigheter. |
| --- | --- |

3.3

Från en uppifrån och ned-strategi har man övergått till en nedifrån och upp-strategi för att täcka hela innovationscykeln och sikta på resultat med högre teknisk mognadsgrad i syfte att utveckla ny produktionsteknik, nya produkter och nya färdigheter.

| 3.4 | Gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap bör utgöra nyckelinstrument för att trygga en aktiv roll för industrisektorerna inom den fleråriga programplaneringen och genomförandet av EU-åtgärderna inom Horisont 2020. Den privata sektorn har åtagit sig att investera cirka 10 miljarder euro i gemensamma teknikinitiativ för att stimulera innovation inom sju sektorer. Detta ska bidra till att vända den europeiska tillverkningsindustrins tillbakagång. |
| --- | --- |

3.4

Gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap bör utgöra nyckelinstrument för att trygga en aktiv roll för industrisektorerna inom den fleråriga programplaneringen och genomförandet av EU-åtgärderna inom Horisont 2020. Den privata sektorn har åtagit sig att investera cirka 10 miljarder euro i gemensamma teknikinitiativ för att stimulera innovation inom sju sektorer. Detta ska bidra till att vända den europeiska tillverkningsindustrins tillbakagång.

4.   Kommentarer och iakttagelser beträffande EU:s kommande utmaningar

| 4.1 | Kommittén är fast övertygad om att partnerskap inom forskning och innovation i dess olika former är en formel för spetskompetens när det gäller utveckling och ett kraftfullt verktyg för att ta itu med de viktigaste frågorna som påverkar EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén är fast övertygad om att partnerskap inom forskning och innovation i dess olika former är en formel för spetskompetens när det gäller utveckling och ett kraftfullt verktyg för att ta itu med de viktigaste frågorna som påverkar EU:s konkurrenskraft.

| 4.2 | EESK anser att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap utgör positiva erfarenheter av att inrätta partnerskap på europeisk nivå, om de inom en flerårig ram kan föra samman EU-medel och nationella medel med privata medel, sakkunskap samt forsknings- och innovationskapacitet, i syfte att dela med sig av kunskaper och sprida nyckelinnovationer inom sektorer som är avgörande för framgång på den globala marknaden. |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap utgör positiva erfarenheter av att inrätta partnerskap på europeisk nivå, om de inom en flerårig ram kan föra samman EU-medel och nationella medel med privata medel, sakkunskap samt forsknings- och innovationskapacitet, i syfte att dela med sig av kunskaper och sprida nyckelinnovationer inom sektorer som är avgörande för framgång på den globala marknaden.

| 4.3 | EESK anser att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap på ett effektivt sätt måste fullgöra sitt ansvar när det gäller






  — | ekonomiska resultat, |
| --- | --- | --- |

4.3

EESK anser att gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap på ett effektivt sätt måste fullgöra sitt ansvar när det gäller

—

ekonomiska resultat,

| — | optimering av sektorns ekonomiska, tekniska och innovativa mervärde för Europa, |
| --- | --- |

—

optimering av sektorns ekonomiska, tekniska och innovativa mervärde för Europa,

| — | förmåga att utveckla teknik som är konkurrenskraftig på marknaden, |
| --- | --- |

—

förmåga att utveckla teknik som är konkurrenskraftig på marknaden,

| — | ökad finansiell hävstångseffekt, |
| --- | --- |

—

ökad finansiell hävstångseffekt,

| — | ökat deltagande av de små och medelstora företagen och den sociala ekonomin samt av slutanvändarna, |
| --- | --- |

—

ökat deltagande av de små och medelstora företagen och den sociala ekonomin samt av slutanvändarna,

| — | flexibilitet och snabbhet i omsättningen av innovativa resultat, |
| --- | --- |

—

flexibilitet och snabbhet i omsättningen av innovativa resultat,

| — | bildande av nätverk, |
| --- | --- |

—

bildande av nätverk,

| — | en tydlig roll när det gäller återindustrialisering av den europeiska ekonomin, |
| --- | --- |

—

en tydlig roll när det gäller återindustrialisering av den europeiska ekonomin,

| — | utmaningar beträffande miljö- och klimathållbarhet, |
| --- | --- |

—

utmaningar beträffande miljö- och klimathållbarhet,

| — | hållbar, koldioxidfri utformning av produkter och processer, |
| --- | --- |

—

hållbar, koldioxidfri utformning av produkter och processer,

| — | sociala och sysselsättningsrelaterade utmaningar, |
| --- | --- |

—

sociala och sysselsättningsrelaterade utmaningar,

| — | aktivt deltagande av lokalområdet. |
| --- | --- |

—

aktivt deltagande av lokalområdet.

Industrins utveckling av ny teknik och innovation bör leda till högkvalitativ utbildning för de mänskliga resurserna och nya avancerade yrkesfärdigheter, med en förstärkt och mer systematisk medverkan av arbetsmarknadens parter och de lokala myndigheterna vid fastställandet och tillämpningen av de strategiska riktlinjerna för sektorn.

| 4.4 | Enligt de senaste rapporterna som offentliggjorts av kommissionen under 2016 (6) visar de första resultaten (7) av de kvalitativa undersökningarna att Horisont 2020 tycks tillgodose behovet av öppenhet för offentlig–privata partnerskap, men att dessa ordningar inte alltid helt verkar uppfylla kraven på öppenhet för och främjande av nya aktörers deltagande. Dessutom råder det inget allmänt samförstånd om deras förmåga att stödja sysselsättning, tillväxt, investeringar och en påskyndad utveckling av den digitala inre marknaden, i motsats till deras förmåga att möta energi- och klimatutmaningarna. |
| --- | --- |

4.4

Enligt de senaste rapporterna som offentliggjorts av kommissionen under 2016 (6) visar de första resultaten (7) av de kvalitativa undersökningarna att Horisont 2020 tycks tillgodose behovet av öppenhet för offentlig–privata partnerskap, men att dessa ordningar inte alltid helt verkar uppfylla kraven på öppenhet för och främjande av nya aktörers deltagande. Dessutom råder det inget allmänt samförstånd om deras förmåga att stödja sysselsättning, tillväxt, investeringar och en påskyndad utveckling av den digitala inre marknaden, i motsats till deras förmåga att möta energi- och klimatutmaningarna.

| 4.5 | Även de gemensamma teknikinitiativens och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapens förmåga att framgångsrikt samverka med andra EU-finansieringsinstrument såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) betraktas som mycket låg, även om vissa gemensamma teknikinitiativ har undertecknat protokoll i detta avseende. EESK anser att det är viktigt att skapa synergieffekter för att främja regionala och lokala aktörers medverkan. Detta kommer att underlätta anpassningen till gemensamma operativa standarder. |
| --- | --- |

4.5

Även de gemensamma teknikinitiativens och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapens förmåga att framgångsrikt samverka med andra EU-finansieringsinstrument såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) betraktas som mycket låg, även om vissa gemensamma teknikinitiativ har undertecknat protokoll i detta avseende. EESK anser att det är viktigt att skapa synergieffekter för att främja regionala och lokala aktörers medverkan. Detta kommer att underlätta anpassningen till gemensamma operativa standarder.

| 4.6 | Eftersom andelen avslag på projektförslag tycks uppgå till 7 till 1 inom Horisont 2020 – en ökning jämfört med det sjunde ramprogrammet, där den låg på 5 till 1 – skulle det vara lämpligt att ombalansera den pool av oberoende sakkunniga bedömare till vilka de föreslagna projekten överlämnas. I de första ansökningsomgångarna för avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom Horisont 2020 kom över 50 % av förslagen från industrin, medan mer än hälften av de oberoende sakkunniga bedömarna kom från den akademiska sektorn och strax över en femtedel hade sakkunskap från den privata sektorn. |
| --- | --- |

4.6

Eftersom andelen avslag på projektförslag tycks uppgå till 7 till 1 inom Horisont 2020 – en ökning jämfört med det sjunde ramprogrammet, där den låg på 5 till 1 – skulle det vara lämpligt att ombalansera den pool av oberoende sakkunniga bedömare till vilka de föreslagna projekten överlämnas. I de första ansökningsomgångarna för avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom Horisont 2020 kom över 50 % av förslagen från industrin, medan mer än hälften av de oberoende sakkunniga bedömarna kom från den akademiska sektorn och strax över en femtedel hade sakkunskap från den privata sektorn.

| 4.7 | De tillgängliga tabellerna för de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen visar på viktiga positiva inslag för den europeiska industrins hållbarhet och konkurrenskraft. Verksamheten har utformats av privata partner genom en omfattande och öppen samrådsprocess för att utarbeta arbetsprogrammen och de tillhörande ansökningsomgångarna som svar på och i överensstämmelse med industrins faktiska behov, med höga mobiliseringsnivåer och en stark hävstångseffekt, från 3 till 9. |
| --- | --- |

4.7

De tillgängliga tabellerna för de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen visar på viktiga positiva inslag för den europeiska industrins hållbarhet och konkurrenskraft. Verksamheten har utformats av privata partner genom en omfattande och öppen samrådsprocess för att utarbeta arbetsprogrammen och de tillhörande ansökningsomgångarna som svar på och i överensstämmelse med industrins faktiska behov, med höga mobiliseringsnivåer och en stark hävstångseffekt, från 3 till 9.

| 4.8 | Vad gäller tabellen över partiella ansökningsomgångar som genomförts av de gemensamma teknikinitiativen under 2014 bör den institutionella formen och styresnivåerna för denna typ av partnerskap förtydligas för de europeiska skattebetalarna och EU-institutionerna. |
| --- | --- |

4.8

Vad gäller tabellen över partiella ansökningsomgångar som genomförts av de gemensamma teknikinitiativen under 2014 bör den institutionella formen och styresnivåerna för denna typ av partnerskap förtydligas för de europeiska skattebetalarna och EU-institutionerna.

| 4.9 | EESK anser att de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapen, även i mekanismerna för öppenhet och participativt tillträde, måste uppfylla prioriterade krav som överensstämmer med en stark tillväxtpolitik, med full medverkan av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.9

EESK anser att de gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapen, även i mekanismerna för öppenhet och participativt tillträde, måste uppfylla prioriterade krav som överensstämmer med en stark tillväxtpolitik, med full medverkan av arbetsmarknadens parter.

| 4.10 | De gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapen deltar för närvarande i en global kapplöpning för att vara först med att utveckla och marknadsföra framtidens nya teknik, och kräver därför att man utvecklar och genomför tydliga industristrategiska mål.






  — | Flexibilitet. |
| --- | --- | --- |

4.10

De gemensamma teknikinitiativen och de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapen deltar för närvarande i en global kapplöpning för att vara först med att utveckla och marknadsföra framtidens nya teknik, och kräver därför att man utvecklar och genomför tydliga industristrategiska mål.

—

Flexibilitet.

| — | Transparenta och effektiva utvärderingssystem. |
| --- | --- |

—

Transparenta och effektiva utvärderingssystem.

| — | Välgrundade kriterier för vetenskaplig och teknisk spetskompetens samt industriell relevans. |
| --- | --- |

—

Välgrundade kriterier för vetenskaplig och teknisk spetskompetens samt industriell relevans.

| — | Efterlevnad av principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

—

Efterlevnad av principerna om sund ekonomisk förvaltning.

| — | Förmåga att på ett effektivt sätt göra de små och medelstora företagen delaktiga. |
| --- | --- |

—

Förmåga att på ett effektivt sätt göra de små och medelstora företagen delaktiga.

| — | Snabb utveckling av uppstarts- och avknoppningsföretag. |
| --- | --- |

—

Snabb utveckling av uppstarts- och avknoppningsföretag.

| 4.11 | EESK framhåller behovet av att involvera alla aktörer inom de främsta industrisektorerna i Europa – på grundval av typen av produkt, företagsstorlek, de mänskliga resurserna, deras utbildning och utveckling samt deras representation – för att förbättra integrationen av sociala aspekter och små och medelstora företag samt berörda parters medverkan i forsknings- och innovationsprojekt. |
| --- | --- |

4.11

EESK framhåller behovet av att involvera alla aktörer inom de främsta industrisektorerna i Europa – på grundval av typen av produkt, företagsstorlek, de mänskliga resurserna, deras utbildning och utveckling samt deras representation – för att förbättra integrationen av sociala aspekter och små och medelstora företag samt berörda parters medverkan i forsknings- och innovationsprojekt.

| 4.12 | I detta sammanhang anser EESK att det är viktigt att införa lämpliga sociala instrument och utbildningsinstrument och att med hjälp av dynamiska nyckeltal (KPDI – key performance dynamic indicators) övervaka inte bara patent och vetenskapliga publikationer, utan även och framför allt utvecklingen av den socioekonomiska inverkan och inverkan på utbildningen för nya yrkesprofiler. |
| --- | --- |

4.12

I detta sammanhang anser EESK att det är viktigt att införa lämpliga sociala instrument och utbildningsinstrument och att med hjälp av dynamiska nyckeltal (KPDI – key performance dynamic indicators) övervaka inte bara patent och vetenskapliga publikationer, utan även och framför allt utvecklingen av den socioekonomiska inverkan och inverkan på utbildningen för nya yrkesprofiler.

| 4.13 | EESK anser att det är en nyckelfaktor för att uppnå tillväxt- och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, särskilt målet om 3 % investeringar i forskning och innovation, att man, med en stark hävstångseffekt, lyckas mobilisera investeringar från den privata sektorn med utgångspunkt i offentliga medel. |
| --- | --- |

4.13

EESK anser att det är en nyckelfaktor för att uppnå tillväxt- och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, särskilt målet om 3 % investeringar i forskning och innovation, att man, med en stark hävstångseffekt, lyckas mobilisera investeringar från den privata sektorn med utgångspunkt i offentliga medel.

| 4.14 | Innovationsverksamhet med högre teknisk mognadsgrad bör fortsätta att omfattas av planer för investeringsstöd som grundar sig på stabilitetsperspektiv, är kopplade till regelbundna effektivitetskontroller och är inriktade på industriella infrastrukturer och anläggningar, i likhet med ordförande Jean-Claude Junckers europeiska fond för strategiska investeringar (Efsi). |
| --- | --- |

4.14

Innovationsverksamhet med högre teknisk mognadsgrad bör fortsätta att omfattas av planer för investeringsstöd som grundar sig på stabilitetsperspektiv, är kopplade till regelbundna effektivitetskontroller och är inriktade på industriella infrastrukturer och anläggningar, i likhet med ordförande Jean-Claude Junckers europeiska fond för strategiska investeringar (Efsi).

| 4.15 | EESK anser att det skulle vara lämpligt med en starkare medverkan av aktörer från industrisektorn i forsknings- och innovationsprogrammen och i programkommittéerna, som utgör en nyckelfaktor för utvecklingen av ett brett deltagande från industrins sida i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.15

EESK anser att det skulle vara lämpligt med en starkare medverkan av aktörer från industrisektorn i forsknings- och innovationsprogrammen och i programkommittéerna, som utgör en nyckelfaktor för utvecklingen av ett brett deltagande från industrins sida i alla medlemsstater.

| 4.16 | EESK anser slutligen att medlemsstaterna och kommissionen bör se över och harmonisera – där detta är möjligt och ändamålsenligt – regelverket för industrisektorer, bl.a. gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap, som måste maximera mervärdet i fråga om miljömässiga, ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga fördelar, smarta affärsmodeller och lösningar inom integrerade territoriella områden, nya färdigheter och social innovation (8). |
| --- | --- |

4.16

EESK anser slutligen att medlemsstaterna och kommissionen bör se över och harmonisera – där detta är möjligt och ändamålsenligt – regelverket för industrisektorer, bl.a. gemensamma teknikinitiativ och avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap, som måste maximera mervärdet i fråga om miljömässiga, ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga fördelar, smarta affärsmodeller och lösningar inom integrerade territoriella områden, nya färdigheter och social innovation (8).

| 4.17 | En större enhetlighet och bättre samordning av forsknings- och innovationsåtgärderna med en övergripande EU-vision som omfattar de interna och externa dimensionerna måste, enligt EESK:s uppfattning, känneteckna utvecklingen av de olika former av forsknings- och innovationspartnerskap som förekommer inom många EU-politikområden utöver Horisont 2020. Inrättandet av ett europeiskt innovationsråd med ett starkt industriellt och socialt inslag, åtföljt av EU-omfattande nätverk för infrastrukturstöd till innovation, skulle kunna främja en effektivare ram. |
| --- | --- |

4.17

En större enhetlighet och bättre samordning av forsknings- och innovationsåtgärderna med en övergripande EU-vision som omfattar de interna och externa dimensionerna måste, enligt EESK:s uppfattning, känneteckna utvecklingen av de olika former av forsknings- och innovationspartnerskap som förekommer inom många EU-politikområden utöver Horisont 2020. Inrättandet av ett europeiskt innovationsråd med ett starkt industriellt och socialt inslag, åtföljt av EU-omfattande nätverk för infrastrukturstöd till innovation, skulle kunna främja en effektivare ram.

| 4.18 | Inför det nionde ramprogrammet (9) anser EESK att man bör ta fram en tydlig ram för kvalitativ och kvantitativ utvärdering av framgångar och misslyckanden på det ekonomiska, innovativa, sociala och miljörelaterade området inom de befintliga gemensamma teknikinitiativens och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapens verksamhet, med deltagande av de industriella slutanvändarna och arbetsmarknadens parter samt företrädare för små och medelstora företag och det civila samhället, för att utvärdera de strategiska prioriteringarna och utforma de framtida partnerskap som insatserna fram till 2030 bör inriktas på. |
| --- | --- |

4.18

Inför det nionde ramprogrammet (9) anser EESK att man bör ta fram en tydlig ram för kvalitativ och kvantitativ utvärdering av framgångar och misslyckanden på det ekonomiska, innovativa, sociala och miljörelaterade området inom de befintliga gemensamma teknikinitiativens och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapens verksamhet, med deltagande av de industriella slutanvändarna och arbetsmarknadens parter samt företrädare för små och medelstora företag och det civila samhället, för att utvärdera de strategiska prioriteringarna och utforma de framtida partnerskap som insatserna fram till 2030 bör inriktas på.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Det finns två typer av offentlig–privata partnerskap: gemensamma teknikinitiativ enligt artikel 187 i EUF-fördraget, som omfattas av bestämmelserna om gemensamma företag, och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap, som är avtalsbaserade gemensamma initiativ enligt Horisont 2020 och som skapas genom en avsiktsförklaring.

1

(2)  Se EU – kommittén för det europeiska forskningsområdet och innovation – strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik, Bryssel, februari 2015 – ERAC-SFIC 1353/15.

2

(3)  Se COM(2016) 5 final: ”Det [har] undertecknats samförståndsavtal mellan ett antal gemensamma teknikinitiativ och Europeiska regionala utvecklingsfondens förvaltningsmyndigheter. I och med dessa avtal inrättas en ram för strukturerat samarbete.”

3

(4)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  Se CCMI/99 – EESK:s yttrande 1589/2012 – 11.7.2012, föredragande: Josef Zbořil, medföredragande: Enrico Gibellieri (EUT C 299, 4.10.2012, s. 12).

5

(6)  Se SWD(2016) 123 från april 2016.

6

(7)  En mer grundlig undersökning skulle kunna göras efter offentliggörandet av lägesrapporten under 2017.

7

(8)  Se t.ex. de ordningar som finns i vissa medlemsstater, där sektoriella industriella partnerskap direkt kan uppmana de behöriga offentliga myndigheterna att undersöka möjligheten att undanröja tekniska och rättsliga hinder och problem som hindrar en snabb omvandling av tekniska rön till marknadsinnovationer.

8

(9)  Se yttrande INT/792, ”Halvtidsutvärdering av Horisont 2020” (se sidan 66 i detta nummer avEUT).

9

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/31

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stärka den europeiska branschen för kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/05)

| Föredragande: | Madi SHARMA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Dirk JARRÉ |

Föredragande:

Madi SHARMA

Medföredragande:

Dirk JARRÉ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | CCMI |
| Antagande av facksektionen | 28.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 181/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

CCMI

Antagande av facksektionen

28.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

20.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

181/1/1

1.   Slutsatser och politiska rekommendationer

| 1.1 | Europa har alltid spelat en central roll inom produktionen, innovationen och utvecklingen av kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel. På senare tid har dess ledande ställning inom branschen gradvis försvagats på grund av den globala konkurrensen och villkor som inte tar hänsyn till trycket att ta fram innovativ teknik och förbli konkurrenskraftig i det kommersiella klimat som råder. |
| --- | --- |

1.1

Europa har alltid spelat en central roll inom produktionen, innovationen och utvecklingen av kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel. På senare tid har dess ledande ställning inom branschen gradvis försvagats på grund av den globala konkurrensen och villkor som inte tar hänsyn till trycket att ta fram innovativ teknik och förbli konkurrenskraftig i det kommersiella klimat som råder.

| 1.2 | I detta yttrande beaktas stärkandet av den europeiska branschen för kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel, och i synnerhet de produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter . En ”kosmetisk produkt” är ett ämne eller en blandning som är avsedd att appliceras på kroppens yttre delar (överhud, hår och hårbotten, naglar, läppar och yttre könsorgan) eller på tänder och slemhinnor i munhålan i uteslutande eller huvudsakligt syfte att rengöra eller parfymera dem eller förändra deras utseende, skydda dem, bibehålla dem i gott skick eller korrigera kroppslukt. Ämnen eller blandningar som är avsedda att sväljas, inhaleras, injiceras eller användas som implantat på människan ska inte anses vara kosmetiska produkter. |
| --- | --- |

1.2

I detta yttrande beaktas stärkandet av den europeiska branschen för kroppsvårdsprodukter, hygienprodukter och skönhetsmedel, och i synnerhet de produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter . En ”kosmetisk produkt” är ett ämne eller en blandning som är avsedd att appliceras på kroppens yttre delar (överhud, hår och hårbotten, naglar, läppar och yttre könsorgan) eller på tänder och slemhinnor i munhålan i uteslutande eller huvudsakligt syfte att rengöra eller parfymera dem eller förändra deras utseende, skydda dem, bibehålla dem i gott skick eller korrigera kroppslukt. Ämnen eller blandningar som är avsedda att sväljas, inhaleras, injiceras eller användas som implantat på människan ska inte anses vara kosmetiska produkter.

| 1.3 | Pappersartiklar för hygienbruk och mensskydd omfattas inte av kosmetikaförordningen men kan beaktas i flera av rekommendationerna på grund av denna sektors mervärde när det gäller personlig hygien. |
| --- | --- |

1.3

Pappersartiklar för hygienbruk och mensskydd omfattas inte av kosmetikaförordningen men kan beaktas i flera av rekommendationerna på grund av denna sektors mervärde när det gäller personlig hygien.

| 1.4 | Yttrandet omfattar inte läkemedel, tatueringar, permanent kosmetika, skönhetsvårdstjänster eller produkter som tillförs via kirurgi eller instrument, och inte heller hudvårdsprodukter för djur. EESK rekommenderar dock att samtliga ovan nämnda produkter eller tjänster beaktas i ett separat dokument på grund av ökande oro bland konsumenterna om skadliga kemikalier. |
| --- | --- |

1.4

Yttrandet omfattar inte läkemedel, tatueringar, permanent kosmetika, skönhetsvårdstjänster eller produkter som tillförs via kirurgi eller instrument, och inte heller hudvårdsprodukter för djur. EESK rekommenderar dock att samtliga ovan nämnda produkter eller tjänster beaktas i ett separat dokument på grund av ökande oro bland konsumenterna om skadliga kemikalier.

| 1.5 | Även om den innovativa kapaciteten hos de europeiska specialiserade företagen är imponerande så har själva innovationen och därmed även produktionen och kommersialiseringen av europeiska uppfinningar förflyttats till andra delar av världen, vilket har fått allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser. Om man skapar en miljö som gör det möjligt att gå bortom industri 4.0 genom att beakta avancerade biotekniska framsteg och lämpliga strategier kommer detta att betydligt bidra till återflyttning av industri och till utveckling av nya produkter. |
| --- | --- |

1.5

Även om den innovativa kapaciteten hos de europeiska specialiserade företagen är imponerande så har själva innovationen och därmed även produktionen och kommersialiseringen av europeiska uppfinningar förflyttats till andra delar av världen, vilket har fått allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser. Om man skapar en miljö som gör det möjligt att gå bortom industri 4.0 genom att beakta avancerade biotekniska framsteg och lämpliga strategier kommer detta att betydligt bidra till återflyttning av industri och till utveckling av nya produkter.

| 1.6 | Kommittén ger följande branschspecifika rekommendationer, samtidigt som vi är medvetna om att branschen redan är väl reglerad med avseende på konsumentskydd och konsumentsäkerhet och att ytterligare lagstiftning anses onödigt. Dock bör ökad öppenhet beaktas på följande områden:






  — | Större teknisk konvergens mellan biovetenskaplig teknik, utveckling av genomik, läkemedel, medicintekniska produkter och skönhets- och vårdbranschen. |
| --- | --- | --- |

1.6

Kommittén ger följande branschspecifika rekommendationer, samtidigt som vi är medvetna om att branschen redan är väl reglerad med avseende på konsumentskydd och konsumentsäkerhet och att ytterligare lagstiftning anses onödigt. Dock bör ökad öppenhet beaktas på följande områden:

—

Större teknisk konvergens mellan biovetenskaplig teknik, utveckling av genomik, läkemedel, medicintekniska produkter och skönhets- och vårdbranschen.

| — | Bättre samarbete mellan stora och små företag samt inom den biotekniska forskningen. |
| --- | --- |

—

Bättre samarbete mellan stora och små företag samt inom den biotekniska forskningen.

| — | Strategier för att minimera den tid som innovativa små och medelstora företag måste arbeta utan inkomst. |
| --- | --- |

—

Strategier för att minimera den tid som innovativa små och medelstora företag måste arbeta utan inkomst.

| — | Ökad marknadskännedom och kunskapsöverföring mellan aktörerna för att öka den kosmetiska innovationen och främja individanpassning. |
| --- | --- |

—

Ökad marknadskännedom och kunskapsöverföring mellan aktörerna för att öka den kosmetiska innovationen och främja individanpassning.

| — | Bättre sysselsättningsmöjligheter inom innovation och utveckling av nya produkter. |
| --- | --- |

—

Bättre sysselsättningsmöjligheter inom innovation och utveckling av nya produkter.

| — | Resurs- och avfallshanteringsstrategier för miljömässig hållbarhet och ett kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

—

Resurs- och avfallshanteringsstrategier för miljömässig hållbarhet och ett kretsloppssamhälle.

| — | Hög prioritet för forskning om alternativ till djurtester, med regelstyrt godkännande av beprövade alternativa metoder. |
| --- | --- |

—

Hög prioritet för forskning om alternativ till djurtester, med regelstyrt godkännande av beprövade alternativa metoder.

| — | Utbredd tillämpning av kraven på skydd av biologisk mångfald, respekt för urbefolkningens immateriella rättigheter och för principerna för rättvis handel. |
| --- | --- |

—

Utbredd tillämpning av kraven på skydd av biologisk mångfald, respekt för urbefolkningens immateriella rättigheter och för principerna för rättvis handel.

| — | Nya koncept för att engagera användargrupper och konsumenter från utvecklingen av nya produkter till utvärderingen av dem. |
| --- | --- |

—

Nya koncept för att engagera användargrupper och konsumenter från utvecklingen av nya produkter till utvärderingen av dem.

| — | Översyn av det internationella samarbetet för att öka tillgången, harmoniseringen och främjandet av EU:s standarder globalt i syfte att bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

—

Översyn av det internationella samarbetet för att öka tillgången, harmoniseringen och främjandet av EU:s standarder globalt i syfte att bekämpa bedrägerier.

2.   Översyn: Kroppsvårdsbranschen

| 2.1 | Kosmetika och kroppsvårdsprodukter används dagligen av över 500 miljoner europeiska konsumenter i alla åldrar. Det handlar om allt från vardagsprodukter såsom tvål, schampo, deodoranter och tandkräm till lyxiga skönhetsprodukter såsom parfym och smink. Branschen omsätter 77 miljarder euro (2015) och var en av få branscher som inte påverkades av den globala finanskrisen. Europa har etablerat sig som världsledande i sektorn och är en stor exportör av kosmetika. Handeln utanför EU uppgick till 17,2 miljarder euro 2015. |
| --- | --- |

2.1

Kosmetika och kroppsvårdsprodukter används dagligen av över 500 miljoner europeiska konsumenter i alla åldrar. Det handlar om allt från vardagsprodukter såsom tvål, schampo, deodoranter och tandkräm till lyxiga skönhetsprodukter såsom parfym och smink. Branschen omsätter 77 miljarder euro (2015) och var en av få branscher som inte påverkades av den globala finanskrisen. Europa har etablerat sig som världsledande i sektorn och är en stor exportör av kosmetika. Handeln utanför EU uppgick till 17,2 miljarder euro 2015.

| 2.2 | På grund av den hårda konkurrensen inom kosmetikaindustrin är det viktigt att ha ett känt namn. Kundlojaliteten bygger på tillförlitlig produktinformation, kvalitet, säkerhet och utveckling av nya produkter, och kan jämföras med modeindustrin, vars trender skiftar från säsong till säsong. |
| --- | --- |

2.2

På grund av den hårda konkurrensen inom kosmetikaindustrin är det viktigt att ha ett känt namn. Kundlojaliteten bygger på tillförlitlig produktinformation, kvalitet, säkerhet och utveckling av nya produkter, och kan jämföras med modeindustrin, vars trender skiftar från säsong till säsong.

| 2.3 | Branschen omfattar företag av alla storlekar, och över 4 600 små och medelstora företag är verksamma inom EU:s kosmetikaindustri. De små och medelstora företagen står för uppskattningsvis 30 % av marknaden, men i vissa medlemsstater kan andelen uppgå till 98 %. Produktportföljerna varierar i storleksordning från 20 000 eller fler produkter för stora företag till omkring 160 för mindre företag. En stor kosmetikatillverkare har en portfölj på omkring 2 000 beståndsdelar, medan ett litet eller medelstort företag kan ha omkring 600, och båda typerna av företag utökar sin portfölj med ungefär 4 % nya beståndsdelar årligen. De nya beståndsdelarna har betydande påverkan på vinst och tillväxt. |
| --- | --- |

2.3

Branschen omfattar företag av alla storlekar, och över 4 600 små och medelstora företag är verksamma inom EU:s kosmetikaindustri. De små och medelstora företagen står för uppskattningsvis 30 % av marknaden, men i vissa medlemsstater kan andelen uppgå till 98 %. Produktportföljerna varierar i storleksordning från 20 000 eller fler produkter för stora företag till omkring 160 för mindre företag. En stor kosmetikatillverkare har en portfölj på omkring 2 000 beståndsdelar, medan ett litet eller medelstort företag kan ha omkring 600, och båda typerna av företag utökar sin portfölj med ungefär 4 % nya beståndsdelar årligen. De nya beståndsdelarna har betydande påverkan på vinst och tillväxt.

| 2.4 | Minst 2 miljoner människor arbetar inom värdekedjan i Europa, från tillverkning till försäljning. Bara tillverkningsindustrin sysselsatte 152 000 arbetstagare 2015 (1) med något fler kvinnliga arbetstagare (56 %) än manliga (44 %). Branschen har de senaste fem åren ökat sin direkta och indirekta sysselsättning med 2,3 %, vilket motsvarar mer än 39 000 arbetstillfällen (2). |
| --- | --- |

2.4

Minst 2 miljoner människor arbetar inom värdekedjan i Europa, från tillverkning till försäljning. Bara tillverkningsindustrin sysselsatte 152 000 arbetstagare 2015 (1) med något fler kvinnliga arbetstagare (56 %) än manliga (44 %). Branschen har de senaste fem åren ökat sin direkta och indirekta sysselsättning med 2,3 %, vilket motsvarar mer än 39 000 arbetstillfällen (2).

| 2.5 | Utgifterna för forskning och utveckling inom branschen uppskattas till 1,27 miljarder euro för 2015. Siffran varierar betydligt mellan länderna. Branschen sysselsätter över 26 000 forskare som undersöker nya områden, arbetar med nya beståndsdelar, utvecklar sammansättningar och utför säkerhetsbedömningar, och allt detta ger upphov till ett imponerande antal patent i EU varje år. |
| --- | --- |

2.5

Utgifterna för forskning och utveckling inom branschen uppskattas till 1,27 miljarder euro för 2015. Siffran varierar betydligt mellan länderna. Branschen sysselsätter över 26 000 forskare som undersöker nya områden, arbetar med nya beståndsdelar, utvecklar sammansättningar och utför säkerhetsbedömningar, och allt detta ger upphov till ett imponerande antal patent i EU varje år.

| 2.6 | EU:s pappersindustri, och särskilt mjukpappersindustrin, omsätter mer än 10 miljarder euro årligen och utgör 25 % av den globala mjukpappersmarknaden. Den ökande användningen av mjukpappersprodukter av god kvalitet, såsom pappershanddukar, pappersnäsdukar, toalettpapper osv., är en viktig del av en ökad livskvalitet och allmänna hygienförhållanden både i och utanför hemmet, och således en viktig del av kroppsvårdsbranschen. |
| --- | --- |

2.6

EU:s pappersindustri, och särskilt mjukpappersindustrin, omsätter mer än 10 miljarder euro årligen och utgör 25 % av den globala mjukpappersmarknaden. Den ökande användningen av mjukpappersprodukter av god kvalitet, såsom pappershanddukar, pappersnäsdukar, toalettpapper osv., är en viktig del av en ökad livskvalitet och allmänna hygienförhållanden både i och utanför hemmet, och således en viktig del av kroppsvårdsbranschen.

| 2.7 | Den europeiska kosmetikabranschen anses gå i bräschen för ett totalt förbud mot djurförsök, samtidigt som den fortsätter att främja innovation och konkurrenskraft. Dagens kosmetikamarknad drivs framåt till lika stora delar av säkerhet och innovation, med nya färgpaletter, hudtypsspecifika behandlingar, produkter mot åldrande och unika sammansättningar. Konsumenterna vill hela tiden ha större urval, mer individanpassning och ännu större effekt. För att bättre kunna möta användarnas preferenser och förväntningar engageras konsumentgrupper och organisationer i de tidigaste stadierna av utvecklingen. |
| --- | --- |

2.7

Den europeiska kosmetikabranschen anses gå i bräschen för ett totalt förbud mot djurförsök, samtidigt som den fortsätter att främja innovation och konkurrenskraft. Dagens kosmetikamarknad drivs framåt till lika stora delar av säkerhet och innovation, med nya färgpaletter, hudtypsspecifika behandlingar, produkter mot åldrande och unika sammansättningar. Konsumenterna vill hela tiden ha större urval, mer individanpassning och ännu större effekt. För att bättre kunna möta användarnas preferenser och förväntningar engageras konsumentgrupper och organisationer i de tidigaste stadierna av utvecklingen.

3.   EU-lagstiftning

| 3.1 | All övervakning av beståndsdelar och testkriterier, inbegripet förbudet mot djurtester, miljöskydd och miljömärkning, omfattas av EU:s lagstiftning och riktlinjer. Allt som gäller den rättsliga ramen för marknadstillträde, internationella handelsförbindelser och samordningen av bestämmelser övervakas av kommissionen. |
| --- | --- |

3.1

All övervakning av beståndsdelar och testkriterier, inbegripet förbudet mot djurtester, miljöskydd och miljömärkning, omfattas av EU:s lagstiftning och riktlinjer. Allt som gäller den rättsliga ramen för marknadstillträde, internationella handelsförbindelser och samordningen av bestämmelser övervakas av kommissionen.

| 3.2 | Kosmetikaförordningen, förordning (EG) nr 1223/2009, har varit i kraft sedan 2013, då den ersatte direktiv 76/768/EEG, som antogs 1976. Dess syfte är att harmonisera reglerna för att uppnå en inre marknad för kosmetiska produkter och en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

3.2

Kosmetikaförordningen, förordning (EG) nr 1223/2009, har varit i kraft sedan 2013, då den ersatte direktiv 76/768/EEG, som antogs 1976. Dess syfte är att harmonisera reglerna för att uppnå en inre marknad för kosmetiska produkter och en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| 3.3 | Oavsett tillverkningsprocess eller distributionskanal måste kosmetiska produkter som släppts ut på EU-marknaden vara säkra. Kosmetikaförordningen (med bilagor) och ändringarna av den anger de rättsliga bestämmelserna och restriktionerna för alla ämnen som används i kosmetika. En kosmetisk produkts ”ansvariga person” är ansvarig för produktens säkerhet och måste se till att den genomgår en vetenskaplig säkerhetsbedömning av en sakkunnig innan den säljs. En databas med information om kosmetiska ämnen och beståndsdelar, CosIng, ger lättillgänglig information om dessa ämnen. Att trygga en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumenternas säkerhet innebär också att de ansvariga vetenskapliga kommittéerna bör ta särskild hänsyn till eventuella hälsorisker för vissa yrkesgrupper (exempelvis frisörer och kosmetologer) som dagligen använder kosmetiska produkter i sin yrkesverksamhet och som därför utsätts för högre exponeringsnivåer än gemene man. |
| --- | --- |

3.3

Oavsett tillverkningsprocess eller distributionskanal måste kosmetiska produkter som släppts ut på EU-marknaden vara säkra. Kosmetikaförordningen (med bilagor) och ändringarna av den anger de rättsliga bestämmelserna och restriktionerna för alla ämnen som används i kosmetika. En kosmetisk produkts ”ansvariga person” är ansvarig för produktens säkerhet och måste se till att den genomgår en vetenskaplig säkerhetsbedömning av en sakkunnig innan den säljs. En databas med information om kosmetiska ämnen och beståndsdelar, CosIng, ger lättillgänglig information om dessa ämnen. Att trygga en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumenternas säkerhet innebär också att de ansvariga vetenskapliga kommittéerna bör ta särskild hänsyn till eventuella hälsorisker för vissa yrkesgrupper (exempelvis frisörer och kosmetologer) som dagligen använder kosmetiska produkter i sin yrkesverksamhet och som därför utsätts för högre exponeringsnivåer än gemene man.

4.   Strategier för branschens tillväxt

| 4.1 | För att behålla sin konkurrenskraft måste tillverkarna ständigt vara innovativa för att upptäcka nya beståndsdelar, använda befintliga beståndsdelar i nya tillämpningar och skapa mer individanpassade produkter. De kan dock inte arbeta isolerat och kommissionen, de nationella regeringarna och aktörerna – särskilt konsumenter och företrädare för arbetstagarna – måste samarbeta för att skapa en miljö som gynnar tillväxt. |
| --- | --- |

4.1

För att behålla sin konkurrenskraft måste tillverkarna ständigt vara innovativa för att upptäcka nya beståndsdelar, använda befintliga beståndsdelar i nya tillämpningar och skapa mer individanpassade produkter. De kan dock inte arbeta isolerat och kommissionen, de nationella regeringarna och aktörerna – särskilt konsumenter och företrädare för arbetstagarna – måste samarbeta för att skapa en miljö som gynnar tillväxt.

| 4.2 | EESK anser att de största utmaningarna för tillväxten inom branschen kan jämföras med utmaningarna i övriga branscher och ger följande rekommendationer specifikt för branschen för kroppsvård och kosmetika: |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att de största utmaningarna för tillväxten inom branschen kan jämföras med utmaningarna i övriga branscher och ger följande rekommendationer specifikt för branschen för kroppsvård och kosmetika:

| 4.2.1 | Större enhetlighet inom biovetenskaplig teknik, bland annat mellan genomik och skönhets- och vårdsektorn, skulle skapa ett bättre stöd för produktdiversifiering. Huden är kroppens största organ, men distinktionen mellan applicering av kosmetika på huden och behandling med läkemedelsprodukter håller på att suddas ut. Vissa effekter, såsom irritationer, allergier och hudcancer måste beaktas. Initiativ såsom EIT Hälsa (3) som omfattar viktiga hälsovårdsområden, inbegripet läkemedel, MedTech, BioTech och digital hälsa, är goda exempel på samarbeten. Kosmetiska produkter innebär bättre personlig hygien, ett ökat välbefinnande och/eller positiva livsstilsfaktorer (positiva effekter som inte redovisas i förordningar, såsom minskad stress, ökat självförtroende eller bättre sömn). Kosmetika är visserligen inte läkemedel, men bygger på avancerad vetenskap om huden och dess funktion. Utvecklingen av kosmetika kan därför gynnas av framsteg på andra områden för biovetenskap, särskilt inom läkemedelsindustrin. Man bör uppmuntra att forskningssamarbetet riktas in på individanpassning och överväga skräddarsydda livsstilsprodukter och produkter för välbefinnande. |
| --- | --- |

4.2.1

Större enhetlighet inom biovetenskaplig teknik, bland annat mellan genomik och skönhets- och vårdsektorn, skulle skapa ett bättre stöd för produktdiversifiering. Huden är kroppens största organ, men distinktionen mellan applicering av kosmetika på huden och behandling med läkemedelsprodukter håller på att suddas ut. Vissa effekter, såsom irritationer, allergier och hudcancer måste beaktas. Initiativ såsom EIT Hälsa (3) som omfattar viktiga hälsovårdsområden, inbegripet läkemedel, MedTech, BioTech och digital hälsa, är goda exempel på samarbeten. Kosmetiska produkter innebär bättre personlig hygien, ett ökat välbefinnande och/eller positiva livsstilsfaktorer (positiva effekter som inte redovisas i förordningar, såsom minskad stress, ökat självförtroende eller bättre sömn). Kosmetika är visserligen inte läkemedel, men bygger på avancerad vetenskap om huden och dess funktion. Utvecklingen av kosmetika kan därför gynnas av framsteg på andra områden för biovetenskap, särskilt inom läkemedelsindustrin. Man bör uppmuntra att forskningssamarbetet riktas in på individanpassning och överväga skräddarsydda livsstilsprodukter och produkter för välbefinnande.

| 4.2.2 | Bättre samarbete mellan stora och små företag, samt utveckling av branschspecifika inkubatorer (4) eller kluster skulle kunna öka konkurrenskraften och tillväxten. Alla kosmetiska produkter genomgår en vetenskaplig säkerhetsbedömning av en sakkunnig innan de släpps ut på marknaden, och detta kan vara begränsande både administrativt och ekonomiskt för mindre företag. Även om det är av yttersta vikt att säkerhetsbedömningarna bibehålls bör små, innovativa företag utnyttja en rad olika stödåtgärder för företag som kan vara till hjälp under utvecklingsperioden mellan innovation och produktutveckling och en lyckad kommersialisering av den färdiga produkten, och därigenom minska risken för konkurs. Sådana åtgärder skulle omfatta bättre kunskapsutbyte genom överföring av teknik och kunskap, samarbete för investeringsmöjligheter, en analys av kostnadsminskningar och tillgång till finansieringsflöden (5). Dessutom bör regeringarna skifta fokus från tillverkning till stöd av lokal produktion och lokala arbetstillfällen i Europa. |
| --- | --- |

4.2.2

Bättre samarbete mellan stora och små företag, samt utveckling av branschspecifika inkubatorer (4) eller kluster skulle kunna öka konkurrenskraften och tillväxten. Alla kosmetiska produkter genomgår en vetenskaplig säkerhetsbedömning av en sakkunnig innan de släpps ut på marknaden, och detta kan vara begränsande både administrativt och ekonomiskt för mindre företag. Även om det är av yttersta vikt att säkerhetsbedömningarna bibehålls bör små, innovativa företag utnyttja en rad olika stödåtgärder för företag som kan vara till hjälp under utvecklingsperioden mellan innovation och produktutveckling och en lyckad kommersialisering av den färdiga produkten, och därigenom minska risken för konkurs. Sådana åtgärder skulle omfatta bättre kunskapsutbyte genom överföring av teknik och kunskap, samarbete för investeringsmöjligheter, en analys av kostnadsminskningar och tillgång till finansieringsflöden (5). Dessutom bör regeringarna skifta fokus från tillverkning till stöd av lokal produktion och lokala arbetstillfällen i Europa.

| 4.2.3 | Bättre marknadskännedom och tillgång till data från den akademiska världen, industrin och konsumenterna kommer att gynna tillväxten genom kunskapsöverföring. Trenden inom kroppsvård går mot produkter som är miljövänliga, naturliga, som innehåller UVB- och UVA-solskyddsfaktor, och produkter för och mot åldrande, vilket öppnar upp för innovation. Klimakterierelaterade och åldersrelaterade innovationer är i dag ett område där skönhetsvården har möjlighet att utvecklas, och där man kan rikta in sig på ett stort antal människor med produkter som hjälper dem att känna sig och se så bra ut som möjligt. Med vetenskapliga och tekniska framsteg inom kartläggningen av människans arvsmassa och de framsteg som gjorts vad gäller dess olika funktioner och absoluta individualitet ligger framtiden för kosmetikaindustrin i extremt avancerad individanpassning av produkterna. Forskning och investeringar i denna metod, i samarbete med läkarkåren och den akademiska världen, utgör en central fråga för branschen. |
| --- | --- |

4.2.3

Bättre marknadskännedom och tillgång till data från den akademiska världen, industrin och konsumenterna kommer att gynna tillväxten genom kunskapsöverföring. Trenden inom kroppsvård går mot produkter som är miljövänliga, naturliga, som innehåller UVB- och UVA-solskyddsfaktor, och produkter för och mot åldrande, vilket öppnar upp för innovation. Klimakterierelaterade och åldersrelaterade innovationer är i dag ett område där skönhetsvården har möjlighet att utvecklas, och där man kan rikta in sig på ett stort antal människor med produkter som hjälper dem att känna sig och se så bra ut som möjligt. Med vetenskapliga och tekniska framsteg inom kartläggningen av människans arvsmassa och de framsteg som gjorts vad gäller dess olika funktioner och absoluta individualitet ligger framtiden för kosmetikaindustrin i extremt avancerad individanpassning av produkterna. Forskning och investeringar i denna metod, i samarbete med läkarkåren och den akademiska världen, utgör en central fråga för branschen.

| 4.2.4 | Uppmuntra större deltagande från de anställdas sida. Arbetstagarna befinner sig i det främsta ledet i produktinnovationen, eftersom de upplever hela processen inom branschen, från utveckling av nya produkter till feedback från konsumenterna. Därför skulle ökat samråd, t.ex. främjande av intraprenörskap, kunna gynna företagstillväxten. Branschen är diversifierad när det gäller sysselsättningsmöjligheter, och förbättrad kommunikation i syfte att visa upp det kunnande och den kompetens som krävs nu och i framtiden kommer att göra branschen mer attraktiv. Mer än 514 000 studerande inom biovetenskap verkar i Europa (6) för att skapa ny forskning och nya möjligheter för ökat branschövergripande samarbete. Även här skulle ett ökat samarbete mellan den akademiska världen och industrin bidra till ett bredare spektrum av anställda. |
| --- | --- |

4.2.4

Uppmuntra större deltagande från de anställdas sida. Arbetstagarna befinner sig i det främsta ledet i produktinnovationen, eftersom de upplever hela processen inom branschen, från utveckling av nya produkter till feedback från konsumenterna. Därför skulle ökat samråd, t.ex. främjande av intraprenörskap, kunna gynna företagstillväxten. Branschen är diversifierad när det gäller sysselsättningsmöjligheter, och förbättrad kommunikation i syfte att visa upp det kunnande och den kompetens som krävs nu och i framtiden kommer att göra branschen mer attraktiv. Mer än 514 000 studerande inom biovetenskap verkar i Europa (6) för att skapa ny forskning och nya möjligheter för ökat branschövergripande samarbete. Även här skulle ett ökat samarbete mellan den akademiska världen och industrin bidra till ett bredare spektrum av anställda.

| 4.2.5 | Tillhandahållande av forskning och utveckling, investeringar, utgifter för forskning och utveckling samt säkerhetsbestämmelser behövs för att bibehålla tillväxten. Offentliga och privata finansieringsmekanismer för forskning och utveckling, registrering av patent och utveckling av nya produkter inom den europeiska tillverkningen kan övervägas. |
| --- | --- |

4.2.5

Tillhandahållande av forskning och utveckling, investeringar, utgifter för forskning och utveckling samt säkerhetsbestämmelser behövs för att bibehålla tillväxten. Offentliga och privata finansieringsmekanismer för forskning och utveckling, registrering av patent och utveckling av nya produkter inom den europeiska tillverkningen kan övervägas.

| 4.2.6 | Patentintrång och varumärkesförfalskning utgör en stor risk för lönsamheten i stora som små europeiska företag, och för konsumenternas hälsa. År 2006 kostade piratkopierade parfymer och kosmetiska produkter EU 3 miljarder euro i förlorade inkomster. Ett bättre skydd av immateriella rättigheter för varumärken skulle kunna garanteras genom att tillverkningslandet angavs på produkten. |
| --- | --- |

4.2.6

Patentintrång och varumärkesförfalskning utgör en stor risk för lönsamheten i stora som små europeiska företag, och för konsumenternas hälsa. År 2006 kostade piratkopierade parfymer och kosmetiska produkter EU 3 miljarder euro i förlorade inkomster. Ett bättre skydd av immateriella rättigheter för varumärken skulle kunna garanteras genom att tillverkningslandet angavs på produkten.

| 4.2.7 | Åtagande om ”riskbaserad reglering”: För närvarande är ämnena inte reglerade efter deras inneboende egenskaper (t.ex. irriterande) utan i stället på grundval av huruvida ämnets egenskap verkligen kommer att visa sig under de förhållanden som den används (t.ex. om den används i en koncentration som ligger under nivån för att irritation ska uppstå). Denna metod är möjlig eftersom användningen av kosmetiska produkter är väl definierad och fullständiga riskbedömningar är möjliga. Detta skiljer sig från kemikalielagstiftningen (utan definierat bruk), där man utgår ifrån den ”fara” de inneboende egenskaperna innebär. Det är avgörande för branschens framtida möjlighet att vara innovativ och växa att man i EU:s lagstiftning och politik upprätthåller en lämplig skillnad mellan fara och risk. |
| --- | --- |

4.2.7

Åtagande om ”riskbaserad reglering”: För närvarande är ämnena inte reglerade efter deras inneboende egenskaper (t.ex. irriterande) utan i stället på grundval av huruvida ämnets egenskap verkligen kommer att visa sig under de förhållanden som den används (t.ex. om den används i en koncentration som ligger under nivån för att irritation ska uppstå). Denna metod är möjlig eftersom användningen av kosmetiska produkter är väl definierad och fullständiga riskbedömningar är möjliga. Detta skiljer sig från kemikalielagstiftningen (utan definierat bruk), där man utgår ifrån den ”fara” de inneboende egenskaperna innebär. Det är avgörande för branschens framtida möjlighet att vara innovativ och växa att man i EU:s lagstiftning och politik upprätthåller en lämplig skillnad mellan fara och risk.

| 4.2.8 | Främjande av regionspecifika beståndsdelar. Att underlätta forskning och certifiering av regionspecifika naturprodukter genom skyddad geografisk beteckning (7) (t.ex. Immortelle från Korsika) skulle möjliggöra en marknadsföring av EU:s regionala produkter som ökar fokus på lokala produkter och hantverksprodukter. För närvarande gör kostnaderna det i praktiken omöjligt för entreprenörer och små och medelstora företag att använda sig av spårning av isotoper i eller laboratorieanalyser av naturprodukter. |
| --- | --- |

4.2.8

Främjande av regionspecifika beståndsdelar. Att underlätta forskning och certifiering av regionspecifika naturprodukter genom skyddad geografisk beteckning (7) (t.ex. Immortelle från Korsika) skulle möjliggöra en marknadsföring av EU:s regionala produkter som ökar fokus på lokala produkter och hantverksprodukter. För närvarande gör kostnaderna det i praktiken omöjligt för entreprenörer och små och medelstora företag att använda sig av spårning av isotoper i eller laboratorieanalyser av naturprodukter.

| 4.2.9 | Förbud mot djurförsök: Kosmetikaförordningen införde förbud mot tester (förbud mot tester av färdiga kosmetiska produkter och kosmetiska beståndsdelar på djur) och mot viss marknadsföring (förbud mot marknadsföring av färdiga kosmetiska produkter och beståndsdelar i EU som har testats på djur). Det finns ingen önskan om att häva detta förbud. De som tillverkar och utvecklar innovativa produkter samt exportvaror står dock inför följande problem:






  — | Erkännande av alternativa metoder: På ett antal områden för säkerhetsprövning har OECD med framgång tagit fram, validerat och godkänt strategier helt utan djurförsök. Med hjälp av dessa strategier kan man med exakthet förutsäga komplexa reaktioner hos ett biologiskt system, i synnerhet vad gäller färdiga kosmetiska produkter och vissa toxicitetsslutpunkter i relation till tester av beståndsdelar. Det är också möjligt att ersätta viss felande säkerhetsinformation genom att jämföra med redan kända, kemiskt besläktade beståndsdelar eller genom att tillämpa en tröskel för toxikologisk betydelse. Det är avgörande att dessa validerade metoder godkänns av lagstiftarna så att industrin kan gå mot innovation och samtidigt en värld fri från djurförsök. |
| --- | --- | --- |

4.2.9

Förbud mot djurförsök: Kosmetikaförordningen införde förbud mot tester (förbud mot tester av färdiga kosmetiska produkter och kosmetiska beståndsdelar på djur) och mot viss marknadsföring (förbud mot marknadsföring av färdiga kosmetiska produkter och beståndsdelar i EU som har testats på djur). Det finns ingen önskan om att häva detta förbud. De som tillverkar och utvecklar innovativa produkter samt exportvaror står dock inför följande problem:

—

Erkännande av alternativa metoder: På ett antal områden för säkerhetsprövning har OECD med framgång tagit fram, validerat och godkänt strategier helt utan djurförsök. Med hjälp av dessa strategier kan man med exakthet förutsäga komplexa reaktioner hos ett biologiskt system, i synnerhet vad gäller färdiga kosmetiska produkter och vissa toxicitetsslutpunkter i relation till tester av beståndsdelar. Det är också möjligt att ersätta viss felande säkerhetsinformation genom att jämföra med redan kända, kemiskt besläktade beståndsdelar eller genom att tillämpa en tröskel för toxikologisk betydelse. Det är avgörande att dessa validerade metoder godkänns av lagstiftarna så att industrin kan gå mot innovation och samtidigt en värld fri från djurförsök.

| — | Forskning och utveckling för att förbättra säkerhetsbedömningarna av beståndsdelar och produkter: Utan djurförsök finns det ännu inte någon fullständig uppsättning in vitro-test som kan användas för att bedöma säkerheten hos nya molekyler för t.ex. solskyddskrämer. Forskning om att utveckla metoder för säkerhetsbedömning utan djurförsök bör stödjas av både den privata och den offentliga sektorn. Forskning och utveckling för att förstå hudens biologi i syfte att utveckla produkter som kan förebygga/minska förekomsten av hudcancer är en prioritet, eftersom denna cancertyp fortfarande ökar. |
| --- | --- |

—

Forskning och utveckling för att förbättra säkerhetsbedömningarna av beståndsdelar och produkter: Utan djurförsök finns det ännu inte någon fullständig uppsättning in vitro-test som kan användas för att bedöma säkerheten hos nya molekyler för t.ex. solskyddskrämer. Forskning om att utveckla metoder för säkerhetsbedömning utan djurförsök bör stödjas av både den privata och den offentliga sektorn. Forskning och utveckling för att förstå hudens biologi i syfte att utveckla produkter som kan förebygga/minska förekomsten av hudcancer är en prioritet, eftersom denna cancertyp fortfarande ökar.

| — | Export: Många länder som importerar europeiska kosmetiska produkter kräver tester på djur som en del av konsumentsäkerheten. Detta leder till motstridiga krav i lagstiftningen och betydande utmaningar för industrin. Globala avtal bör förhandlas fram i denna fråga. |
| --- | --- |

—

Export: Många länder som importerar europeiska kosmetiska produkter kräver tester på djur som en del av konsumentsäkerheten. Detta leder till motstridiga krav i lagstiftningen och betydande utmaningar för industrin. Globala avtal bör förhandlas fram i denna fråga.

| 4.2.10 | Hantering av resurser och avfall: Befolkningsökningen, den ökande konsumtionen och utarmningen av naturresurser (i synnerhet vatten) är frågor som berör såväl konsumenter som industri vad gäller hållbar konsumtion och företagens sociala ansvar. Att tillverka miljövänliga produkter med hänsyn till avfalls- och resurshantering är en prioritering för branschen. Kommissionens paket om den cirkulära ekonomin och Cosmetics Europes riktlinjer för kosmetikaföretag, i synnerhet små och medelstora företag, från 2012 är värdefulla, men mycket mer måste göras eftersom betydande utmaningar kvarstår. Skyddet av resurserna för branschen hänger samman med behovet av att skydda den biologiska mångfalden som en gemensam nyttighet för nuvarande och kommande generationer. Sökandet efter nya produkter bör inte få ske på bekostnad av urbefolkningar och deras immateriella tillgångar. En utbredd tillämpning av principerna för rättvis handel och de uppförandekoder som avser miljön bland företagarna inom branschen är både nyttigt och ytterst nödvändigt. Konsumenternas inställning är inte mindre viktig. De bör inte tolerera produkter som framställs på ett sätt som strider mot principerna för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.2.10

Hantering av resurser och avfall: Befolkningsökningen, den ökande konsumtionen och utarmningen av naturresurser (i synnerhet vatten) är frågor som berör såväl konsumenter som industri vad gäller hållbar konsumtion och företagens sociala ansvar. Att tillverka miljövänliga produkter med hänsyn till avfalls- och resurshantering är en prioritering för branschen. Kommissionens paket om den cirkulära ekonomin och Cosmetics Europes riktlinjer för kosmetikaföretag, i synnerhet små och medelstora företag, från 2012 är värdefulla, men mycket mer måste göras eftersom betydande utmaningar kvarstår. Skyddet av resurserna för branschen hänger samman med behovet av att skydda den biologiska mångfalden som en gemensam nyttighet för nuvarande och kommande generationer. Sökandet efter nya produkter bör inte få ske på bekostnad av urbefolkningar och deras immateriella tillgångar. En utbredd tillämpning av principerna för rättvis handel och de uppförandekoder som avser miljön bland företagarna inom branschen är både nyttigt och ytterst nödvändigt. Konsumenternas inställning är inte mindre viktig. De bör inte tolerera produkter som framställs på ett sätt som strider mot principerna för hållbar utveckling.

| 4.2.11 | Ökad öppenhet: Marknadskontroll är centralt för att garantera konsumentskyddet. Ökat samarbete mellan nationella konsumentmyndigheter, konsumentorganisationer, användare och hälso- och sjukvårdspersonal på nationell nivå skulle öka konsumenternas förtroende och öppenheten. Samråd med berörda parter bör äga rum under hela processen för produktutveckling och innovation. Anmälan av produkter i Rapex-systemet ger konsumenterna inflytande så att de kan kräva ökad säkerhet genom hela leveranskedjan, men de kräver att anmälan av allvarliga risker ska göras så tidigt som möjligt. Konsumenterna menar att det behövs större öppenhet avseende följande:






  — | Stärkande av genomförandet av den befintliga lagstiftningen och tydligare säkerhetsbedömningar för att bibehålla konsumenteras förtroende för produktsäkerheten, samtidigt som man förbättrar efterlevnaden av kosmetikaförordningen, inbegripet mer övergripande och lättlästa instruktioner om hur man använder produkterna och vad de är avsedda för. |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Ökad öppenhet: Marknadskontroll är centralt för att garantera konsumentskyddet. Ökat samarbete mellan nationella konsumentmyndigheter, konsumentorganisationer, användare och hälso- och sjukvårdspersonal på nationell nivå skulle öka konsumenternas förtroende och öppenheten. Samråd med berörda parter bör äga rum under hela processen för produktutveckling och innovation. Anmälan av produkter i Rapex-systemet ger konsumenterna inflytande så att de kan kräva ökad säkerhet genom hela leveranskedjan, men de kräver att anmälan av allvarliga risker ska göras så tidigt som möjligt. Konsumenterna menar att det behövs större öppenhet avseende följande:

—

Stärkande av genomförandet av den befintliga lagstiftningen och tydligare säkerhetsbedömningar för att bibehålla konsumenteras förtroende för produktsäkerheten, samtidigt som man förbättrar efterlevnaden av kosmetikaförordningen, inbegripet mer övergripande och lättlästa instruktioner om hur man använder produkterna och vad de är avsedda för.

| — | Öppenhet krävs också i fråga om marknadsföring i redaktionella texter, textreklam och produktsäljande inslag, i syfte att undvika att konsumenterna vilseleds. Reklam kostar så mycket att mindre företag ofta inte har råd att marknadsföra sina produkter. Det bör anges tydligt vad som är betalt reklammaterial, t.ex. jämförelser av produkter som även om de har olika namn ibland kommer från ett och samma företag. |
| --- | --- |

—

Öppenhet krävs också i fråga om marknadsföring i redaktionella texter, textreklam och produktsäljande inslag, i syfte att undvika att konsumenterna vilseleds. Reklam kostar så mycket att mindre företag ofta inte har råd att marknadsföra sina produkter. Det bör anges tydligt vad som är betalt reklammaterial, t.ex. jämförelser av produkter som även om de har olika namn ibland kommer från ett och samma företag.

| — | Kosmetikaförordningen innehåller inte några särskilda regler för miljövänliga produkter. För närvarande finns inga gemensamma regler på EU-nivå för hur man fastställer kriterier för miljövänlig kosmetika, vilket betyder att produkter med låg andel miljövänliga beståndsdelar kan ”miljömärkas”. Konsumenterna kan vilseledas och EU:s skönhetsindustri riskerar att skada sitt anseende om specifika riktlinjer inte införs. |
| --- | --- |

—

Kosmetikaförordningen innehåller inte några särskilda regler för miljövänliga produkter. För närvarande finns inga gemensamma regler på EU-nivå för hur man fastställer kriterier för miljövänlig kosmetika, vilket betyder att produkter med låg andel miljövänliga beståndsdelar kan ”miljömärkas”. Konsumenterna kan vilseledas och EU:s skönhetsindustri riskerar att skada sitt anseende om specifika riktlinjer inte införs.

| 4.2.12 | Möjligheter på nya marknader, inbegripet de som är inriktade på att ändra konsumenternas köpvanor, såsom e-handel och direktförsäljning, erbjuder nya försäljningsmodeller samt gränsöverskridande handel. De första uppgifterna från undersökningen om e-handelssektorn visade att hälften av de företag inom EU:s kosmetika- och hälsovårdsbransch som undersökts inte hade någon gränsöverskridande försäljning. Även om kosmetikaföretagen välkomnar den digitala eran begränsas de fortfarande av kraven i lagstiftningen, som ofta är landsspecifika, t.ex. märkning på landets språk, lagstiftning om djurförsök och krav på säkerhetskontroll av kosmetiska produkter. |
| --- | --- |

4.2.12

Möjligheter på nya marknader, inbegripet de som är inriktade på att ändra konsumenternas köpvanor, såsom e-handel och direktförsäljning, erbjuder nya försäljningsmodeller samt gränsöverskridande handel. De första uppgifterna från undersökningen om e-handelssektorn visade att hälften av de företag inom EU:s kosmetika- och hälsovårdsbransch som undersökts inte hade någon gränsöverskridande försäljning. Även om kosmetikaföretagen välkomnar den digitala eran begränsas de fortfarande av kraven i lagstiftningen, som ofta är landsspecifika, t.ex. märkning på landets språk, lagstiftning om djurförsök och krav på säkerhetskontroll av kosmetiska produkter.

| 4.2.13 | Handelshinder: EU har ett stort handelsöverskott inom kosmetiska produkter, men kommissionen bör fortsätta att verka för konvergens i forum såsom internationellt samarbete inom kosmetikalagstiftning (International Cooperation on Cosmetics Regulation) och i handelsförhandlingar där EU:s förordning blir en internationell standard. EU:s kosmetikaförordning tjänar fortfarande som modell och inspiration för konsumentsäkerheten i tillväxtregioner (t.ex. i Asean-länderna, Ryssland, Latinamerika och Kina). Detta ger EU:s lagstiftare och industri möjlighet att bidra till rättssystemen i de stora exportmarknader som är mycket kompatibla med EU:s system.






  — | Stöd till harmonisering behövs för att öka handeln på den inre marknaden. Avsaknaden av en gemensam tullmyndighet i EU gör att handelshindren blir större. Varje medlemsstat har sin egen myndighet med ansvar för EU:s tullagstiftning, och denna lagstiftning tillämpas inte enhetligt. EU:s bestämmelser om klassificering, värdering, ursprung och tullförfaranden tillämpas ofta olika i varje medlemsstat, och olika momssatser används. |
| --- | --- | --- |

4.2.13

Handelshinder: EU har ett stort handelsöverskott inom kosmetiska produkter, men kommissionen bör fortsätta att verka för konvergens i forum såsom internationellt samarbete inom kosmetikalagstiftning (International Cooperation on Cosmetics Regulation) och i handelsförhandlingar där EU:s förordning blir en internationell standard. EU:s kosmetikaförordning tjänar fortfarande som modell och inspiration för konsumentsäkerheten i tillväxtregioner (t.ex. i Asean-länderna, Ryssland, Latinamerika och Kina). Detta ger EU:s lagstiftare och industri möjlighet att bidra till rättssystemen i de stora exportmarknader som är mycket kompatibla med EU:s system.

—

Stöd till harmonisering behövs för att öka handeln på den inre marknaden. Avsaknaden av en gemensam tullmyndighet i EU gör att handelshindren blir större. Varje medlemsstat har sin egen myndighet med ansvar för EU:s tullagstiftning, och denna lagstiftning tillämpas inte enhetligt. EU:s bestämmelser om klassificering, värdering, ursprung och tullförfaranden tillämpas ofta olika i varje medlemsstat, och olika momssatser används.

| — | Att bekämpa bedrägeri och förfalskning i importvaror och inom EU är en viktig fråga. EU-länderna måste samarbeta, utbyta information och agera snabbare vad gäller allvarliga oönskade effekter till följd av kosmetikanvändning. Ökningen av förfalskade produkter, som delvis beror på ökande import, i kombination med medlemsstaternas begränsade resurser att kontrollera produkterna, innebär att hälsorisken för konsumenterna ökar. |
| --- | --- |

—

Att bekämpa bedrägeri och förfalskning i importvaror och inom EU är en viktig fråga. EU-länderna måste samarbeta, utbyta information och agera snabbare vad gäller allvarliga oönskade effekter till följd av kosmetikanvändning. Ökningen av förfalskade produkter, som delvis beror på ökande import, i kombination med medlemsstaternas begränsade resurser att kontrollera produkterna, innebär att hälsorisken för konsumenterna ökar.

| — | Handelsavtal: Kosmetika har varit ett av de mer utmanande kapitlen i debatten det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). EU:s standarder skulle kunna användas i större utsträckning genom TTIP och andra handelsavtal och därigenom främja trovärdigheten och förtroendet för produkter som tillverkas i EU samt ge EU:s företag tillgång till fler konsumenter på andra marknader. |
| --- | --- |

—

Handelsavtal: Kosmetika har varit ett av de mer utmanande kapitlen i debatten det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). EU:s standarder skulle kunna användas i större utsträckning genom TTIP och andra handelsavtal och därigenom främja trovärdigheten och förtroendet för produkter som tillverkas i EU samt ge EU:s företag tillgång till fler konsumenter på andra marknader.

Bryssel den 20 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Eurostat.

1

(2)  Källa: Cosmetic Europe.

2

Källa:

(3)  www.eithealth.eu

3

(4)  http://www.biocity.co.uk/medicity/nottingham

4

(5)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 152.

5

(6)  Euromonitor International.

6

(7)  http://ec.europa.eu/agriculture/quality/schemes/index_en.htm

7

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om fartygsskrotning och återvinningssamhället

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/06)

| Föredragande: | Martin SIECKER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Richard ADAMS |

Föredragande:

Martin SIECKER

Medföredragande:

Richard ADAMS

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarigt organ | CCMI |
| Antagande av facksektionen | 28.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/2/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarigt organ

CCMI

Antagande av facksektionen

28.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/2/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EU:s fartygsägare kontrollerar runt 40 % av världens handelsflotta. De står också för ungefär en tredjedel av det uttjänta tonnage som nedmonteras i undermåliga anläggningar på stränder i Sydasien. EU är den största marknad som skickar uttjänta fartyg till farlig och förorenande fartygsskrotning. Som hemvist för den största fartygsägargemenskapen har EU också ett särskilt ansvar för att reglera fartygsåtervinningen. |
| --- | --- |

1.1

EU:s fartygsägare kontrollerar runt 40 % av världens handelsflotta. De står också för ungefär en tredjedel av det uttjänta tonnage som nedmonteras i undermåliga anläggningar på stränder i Sydasien. EU är den största marknad som skickar uttjänta fartyg till farlig och förorenande fartygsskrotning. Som hemvist för den största fartygsägargemenskapen har EU också ett särskilt ansvar för att reglera fartygsåtervinningen.

| 1.2 | EESK anser att det finns starka sociala och moraliska argument för att stoppa oansvarig nedmontering av fartyg genom ett system som skapar ett mervärde av uttjänta fartyg som är tillräckligt högt för att kompensera de högre kostnaderna för ansvarsfull återvinning. Den största delen av fartygsåtervinningen skulle troligtvis även i fortsättningen äga rum i länder med låga arbetskraftskostnader, men med förbättrade arbets- och miljöförhållanden. Samtidigt skulle det också ge anläggningar för skrotning av fartyg inom EU en möjlighet att bli mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att det finns starka sociala och moraliska argument för att stoppa oansvarig nedmontering av fartyg genom ett system som skapar ett mervärde av uttjänta fartyg som är tillräckligt högt för att kompensera de högre kostnaderna för ansvarsfull återvinning. Den största delen av fartygsåtervinningen skulle troligtvis även i fortsättningen äga rum i länder med låga arbetskraftskostnader, men med förbättrade arbets- och miljöförhållanden. Samtidigt skulle det också ge anläggningar för skrotning av fartyg inom EU en möjlighet att bli mer konkurrenskraftiga.

| 1.3 | Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) åtgärder har hittills haft liten inverkan, men alla ansträngningar bör fortfarande göras för att åstadkomma ett universellt rättsligt bindande instrument genom detta forum. EU skulle kunna ha en inflytelserik och dynamisk roll i denna process. Sökandet efter en effektiv lösning på problemet med oansvarig fartygsskrotning har funnits med på EU:s dagordning under många år och har hittills resulterat i EU:s förordning om återvinning av fartyg, som senast den 31 december 2018 kommer att gälla fullt ut. Ett grundläggande problem är dock att fartygsägare lätt kan kringgå förordningen om återvinning av fartyg genom att helt enkelt ”flagga ut” fartyget till ett land utanför EU. |
| --- | --- |

1.3

Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) åtgärder har hittills haft liten inverkan, men alla ansträngningar bör fortfarande göras för att åstadkomma ett universellt rättsligt bindande instrument genom detta forum. EU skulle kunna ha en inflytelserik och dynamisk roll i denna process. Sökandet efter en effektiv lösning på problemet med oansvarig fartygsskrotning har funnits med på EU:s dagordning under många år och har hittills resulterat i EU:s förordning om återvinning av fartyg, som senast den 31 december 2018 kommer att gälla fullt ut. Ett grundläggande problem är dock att fartygsägare lätt kan kringgå förordningen om återvinning av fartyg genom att helt enkelt ”flagga ut” fartyget till ett land utanför EU.

| 1.4 | Det som saknas i förordningen är ett ekonomiskt instrument som kommissionen kan använda för att styra utvecklingen i rätt riktning. I en mycket detaljerad rapport har man nu tagit fram en plan för ett sådant instrument som bygger på införandet av ett system med en ”licens för fartygsåtervinning”. Före utgången av detta år kommer kommissionen att lägga fram ett förslag baserat på denna idé, som kommer att uppmuntra fartygsägare att låta nedmontera fartyg som är på väg att bli uttjänta i EU-godkända anläggningar på ett sätt som är både socialt och miljömässigt acceptabelt. |
| --- | --- |

1.4

Det som saknas i förordningen är ett ekonomiskt instrument som kommissionen kan använda för att styra utvecklingen i rätt riktning. I en mycket detaljerad rapport har man nu tagit fram en plan för ett sådant instrument som bygger på införandet av ett system med en ”licens för fartygsåtervinning”. Före utgången av detta år kommer kommissionen att lägga fram ett förslag baserat på denna idé, som kommer att uppmuntra fartygsägare att låta nedmontera fartyg som är på väg att bli uttjänta i EU-godkända anläggningar på ett sätt som är både socialt och miljömässigt acceptabelt.

| 1.5 | En fördel med den föreslagna ekonomiska mekanismen är att den skulle leda till synergieffekter med det befintliga regelverket. Kontrollmekanismerna skulle inte skapa hinder för dem i förordningen om återvinning av fartyg. Det finns redan EU-organ som kan förvalta och genomföra en sådan licens. EESK uppmanar emellertid kommissionen att även bedöma om det finns en risk för att EU:s handelspartner ser förslaget som konkurrensbegränsande påverkan på den internationella sjöfarten. |
| --- | --- |

1.5

En fördel med den föreslagna ekonomiska mekanismen är att den skulle leda till synergieffekter med det befintliga regelverket. Kontrollmekanismerna skulle inte skapa hinder för dem i förordningen om återvinning av fartyg. Det finns redan EU-organ som kan förvalta och genomföra en sådan licens. EESK uppmanar emellertid kommissionen att även bedöma om det finns en risk för att EU:s handelspartner ser förslaget som konkurrensbegränsande påverkan på den internationella sjöfarten.

| 1.6 | Bara genom att erkänna fartygsägarens ansvar enligt principen ”förorenaren betalar” och baka in kostnaderna för ansvarsfull återvinning i kostnaderna för fartygens drift kan man sätta stopp för den skadliga verksamhet som förekommer i nuläget. Operatörer och användare av bulk-, gods- och passagerarfartyg har alla en roll att spela. För det första genom att erkänna att det finns ett allvarligt problem och för det andra genom att stödja en progressiv och genomförbar finansiell mekanism – såsom en licens för fartygsåtervinning – som kan utvidgas globalt inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen, med hjälp av en informationskampanj som sträcker sig utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

1.6

Bara genom att erkänna fartygsägarens ansvar enligt principen ”förorenaren betalar” och baka in kostnaderna för ansvarsfull återvinning i kostnaderna för fartygens drift kan man sätta stopp för den skadliga verksamhet som förekommer i nuläget. Operatörer och användare av bulk-, gods- och passagerarfartyg har alla en roll att spela. För det första genom att erkänna att det finns ett allvarligt problem och för det andra genom att stödja en progressiv och genomförbar finansiell mekanism – såsom en licens för fartygsåtervinning – som kan utvidgas globalt inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen, med hjälp av en informationskampanj som sträcker sig utanför EU:s gränser.

| 1.7 | EESK stöder kommissionen i detta arbete. Bortsett från det faktum att det stämmer väl överens med EU:s strategi för ett återvinningssamhälle kan det också utgöra ett stort framsteg när det gäller att reformera den farliga och förorenande industrin för nedmontering av fartyg i Sydasien och förhindra att denna verksamhet återupptas någon annanstans. EESK erkänner Hongkongkonventionens potential under förutsättning att den integrerar principerna i EU:s förordning om återvinning av fartyg, och betonar även att det behövs ett finansiellt instrument. Vi uppmanar EU att tillhandahålla tekniskt bistånd till anläggningar runtom i världen i syfte att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

1.7

EESK stöder kommissionen i detta arbete. Bortsett från det faktum att det stämmer väl överens med EU:s strategi för ett återvinningssamhälle kan det också utgöra ett stort framsteg när det gäller att reformera den farliga och förorenande industrin för nedmontering av fartyg i Sydasien och förhindra att denna verksamhet återupptas någon annanstans. EESK erkänner Hongkongkonventionens potential under förutsättning att den integrerar principerna i EU:s förordning om återvinning av fartyg, och betonar även att det behövs ett finansiellt instrument. Vi uppmanar EU att tillhandahålla tekniskt bistånd till anläggningar runtom i världen i syfte att uppfylla kraven.

2.   Det aktuella läget

| 2.1 | Utan sjöfart skulle den globala ekonomin inte fungera. Omkring 1 000 stora oceangående fartyg (tankfartyg och containerfartyg, lastfartyg och passagerarfartyg) säljs varje år för att bli nedmonterade. Mer än 70 % av dessa uttjänta fartyg hamnar på stränder i Indien, Bangladesh eller Pakistan för att huggas upp på riskabla sätt. Återstoden nedmonteras huvudsakligen i Kina och Turkiet, där det finns ordentlig infrastruktur som är mer lämpad för renare och säkrare metoder, förutsatt att lämpliga förfaranden tillämpas (1). |
| --- | --- |

2.1

Utan sjöfart skulle den globala ekonomin inte fungera. Omkring 1 000 stora oceangående fartyg (tankfartyg och containerfartyg, lastfartyg och passagerarfartyg) säljs varje år för att bli nedmonterade. Mer än 70 % av dessa uttjänta fartyg hamnar på stränder i Indien, Bangladesh eller Pakistan för att huggas upp på riskabla sätt. Återstoden nedmonteras huvudsakligen i Kina och Turkiet, där det finns ordentlig infrastruktur som är mer lämpad för renare och säkrare metoder, förutsatt att lämpliga förfaranden tillämpas (1).

| 2.2 | De flesta uttjänta fartyg skrotas på ett oacceptabelt sätt genom den så kallade strandningsmetoden. Denna metod innebär att fartygen körs upp på land på sandstränder där de huggs upp av huvudsakligen okvalificerad arbetskraft (det finns bland annat rapporterade fall av barnarbete i Bangladesh) som saknar korrekt utrustning och har lite eller inget skydd mot de stora mängder farliga ämnen som frigörs (2). |
| --- | --- |

2.2

De flesta uttjänta fartyg skrotas på ett oacceptabelt sätt genom den så kallade strandningsmetoden. Denna metod innebär att fartygen körs upp på land på sandstränder där de huggs upp av huvudsakligen okvalificerad arbetskraft (det finns bland annat rapporterade fall av barnarbete i Bangladesh) som saknar korrekt utrustning och har lite eller inget skydd mot de stora mängder farliga ämnen som frigörs (2).

| 2.3 | Fartygsåtervinningen flyttade till Östasien (Kina och Taiwan) under 1970-talet då strängare miljö- och arbetsmiljönormer infördes i Europa. På 1980-talet infördes strängare regler för denna verksamhet även i Östasien, och följaktligen flyttade den vidare till Sydasien. Under de senaste 30 åren har 470 dödsfall rapporterats i Indien. År 2014 rapporterades 25 dödsfall och 50 allvarligt skadade på anläggningar i Sydasien. Förra året miste 16 arbetstagare livet på anläggningar i Bangladesh, och hittills i år har tolv personer omkommit där. Många fler arbetstagare skadas allvarligt, blir sjuka av giftig rök och dör en plågsam död till följd av cancer som orsakas av exponering för farliga ämnen såsom asbest. Naturen kring dessa anläggningar skadas allvarligt (3). |
| --- | --- |

2.3

Fartygsåtervinningen flyttade till Östasien (Kina och Taiwan) under 1970-talet då strängare miljö- och arbetsmiljönormer infördes i Europa. På 1980-talet infördes strängare regler för denna verksamhet även i Östasien, och följaktligen flyttade den vidare till Sydasien. Under de senaste 30 åren har 470 dödsfall rapporterats i Indien. År 2014 rapporterades 25 dödsfall och 50 allvarligt skadade på anläggningar i Sydasien. Förra året miste 16 arbetstagare livet på anläggningar i Bangladesh, och hittills i år har tolv personer omkommit där. Många fler arbetstagare skadas allvarligt, blir sjuka av giftig rök och dör en plågsam död till följd av cancer som orsakas av exponering för farliga ämnen såsom asbest. Naturen kring dessa anläggningar skadas allvarligt (3).

3.   Orsaken till problemet – oviljan att ta ansvar

| 3.1 | En grundläggande faktor bakom den problematiska fartygsåtervinningen är bristen på effektiv internationell styrning för att uppnå en global lösning. Internationella sjöfartsorganisationen, ett FN-organ, har utarbetat den internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning, som ännu inte har ratificerats och vars inverkan ännu är osäker. Som på många andra områden kan EU, genom att främja god praxis och praktiska lösningar, erbjuda en rättslig ram som kan ge positiva resultat i hela världen och på ett effektivt sätt kan bidra till hanteringen av de särskilda gränsöverskridande frågor som är vanligt förekommande när det gäller sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

3.1

En grundläggande faktor bakom den problematiska fartygsåtervinningen är bristen på effektiv internationell styrning för att uppnå en global lösning. Internationella sjöfartsorganisationen, ett FN-organ, har utarbetat den internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning, som ännu inte har ratificerats och vars inverkan ännu är osäker. Som på många andra områden kan EU, genom att främja god praxis och praktiska lösningar, erbjuda en rättslig ram som kan ge positiva resultat i hela världen och på ett effektivt sätt kan bidra till hanteringen av de särskilda gränsöverskridande frågor som är vanligt förekommande när det gäller sjöfartssektorn.

| 3.2 | Internationell rätt kräver att alla handelsfartyg är registrerade i ett land. Unctad (FN:s konferens för handel och utveckling) har rapporterat att nästan 73 % av världens skeppsflotta är registrerad eller flaggad i ett annat land än det land där fartygets verkliga ägare är registrerad. Skälen för att flagga ut sitt skepp till ett annat land är bland annat att man vill undvika skatt, kringgå nationella arbetsmarknads- och miljöbestämmelser eller anställa besättningsmän från länder med lägre löner. Många av dessa öppna register kallas också bekvämlighetsflagg. Med detta avses flagg från länder som uppvisar mycket bristfälliga resultat när det gäller verkställandet av internationell rätt. Omkring 40 % av alla uttjänta fartyg som har hamnat på stränderna i Sydasien importerades under bekvämlighetsflagg från länder såsom Saint Kitts och Nevis, Komorerna och Tuvalu. Sådan ”flaggning för uttjänta fartyg” används nästan aldrig under fartygens operativa livslängd och ger möjlighet till särskilda rabatter vid fartygens sista resor och en snabb och enkel kortfristig registrering utan några krav i fråga om nationalitet. |
| --- | --- |

3.2

Internationell rätt kräver att alla handelsfartyg är registrerade i ett land. Unctad (FN:s konferens för handel och utveckling) har rapporterat att nästan 73 % av världens skeppsflotta är registrerad eller flaggad i ett annat land än det land där fartygets verkliga ägare är registrerad. Skälen för att flagga ut sitt skepp till ett annat land är bland annat att man vill undvika skatt, kringgå nationella arbetsmarknads- och miljöbestämmelser eller anställa besättningsmän från länder med lägre löner. Många av dessa öppna register kallas också bekvämlighetsflagg. Med detta avses flagg från länder som uppvisar mycket bristfälliga resultat när det gäller verkställandet av internationell rätt. Omkring 40 % av alla uttjänta fartyg som har hamnat på stränderna i Sydasien importerades under bekvämlighetsflagg från länder såsom Saint Kitts och Nevis, Komorerna och Tuvalu. Sådan ”flaggning för uttjänta fartyg” används nästan aldrig under fartygens operativa livslängd och ger möjlighet till särskilda rabatter vid fartygens sista resor och en snabb och enkel kortfristig registrering utan några krav i fråga om nationalitet.

| 3.3 | Endast ett litet antal rederier har frivilligt vidtagit åtgärder för att säkerställa en ren och säker återvinning av deras uttjänta fartyg. Mindre än 8 % av de fartyg som säljs för att huggas upp har fortfarande europeisk flagg och dessa nedmonteras oftast på ett säkert och hållbart sätt. De flesta fartyg som tas ur bruk säljs till köpare som betalar kontant och kör fartyget till dess slutdestination i Sydasien. En majoritet av rederierna har själva ingen kontakt med återvinningsanläggningarna: de håller sig på bekvämt avstånd från den slutliga skrotningen och låter dessa kontantbetalande köpare, som specialiserar sig på uttjänta fartyg och agerar mellanhand mellan rederierna och nedmonteringsanläggningarna, ta hand om saken. Deras tjänst inbegriper att förflytta och bemanna fartyget på dess sista resa och ta hand om nödvändigt pappersarbete och kontakter med myndigheterna på nedmonteringsdestinationen.
  Både offentliga och privata fartygsägare använder sig av dessa metoder. |
| --- | --- |

3.3

Endast ett litet antal rederier har frivilligt vidtagit åtgärder för att säkerställa en ren och säker återvinning av deras uttjänta fartyg. Mindre än 8 % av de fartyg som säljs för att huggas upp har fortfarande europeisk flagg och dessa nedmonteras oftast på ett säkert och hållbart sätt. De flesta fartyg som tas ur bruk säljs till köpare som betalar kontant och kör fartyget till dess slutdestination i Sydasien. En majoritet av rederierna har själva ingen kontakt med återvinningsanläggningarna: de håller sig på bekvämt avstånd från den slutliga skrotningen och låter dessa kontantbetalande köpare, som specialiserar sig på uttjänta fartyg och agerar mellanhand mellan rederierna och nedmonteringsanläggningarna, ta hand om saken. Deras tjänst inbegriper att förflytta och bemanna fartyget på dess sista resa och ta hand om nödvändigt pappersarbete och kontakter med myndigheterna på nedmonteringsdestinationen.

Både offentliga och privata fartygsägare använder sig av dessa metoder.

| 3.4 | Denna verksamhet är lönsam för






  — | dem som organiserar skrotningen lokalt till lägsta kostnad, utnyttjar arbetstagare och skadar miljön, |
| --- | --- | --- |

3.4

Denna verksamhet är lönsam för

—

dem som organiserar skrotningen lokalt till lägsta kostnad, utnyttjar arbetstagare och skadar miljön,

| — | redare världen över som kan få ett högre pris för det skrotade fartyget, |
| --- | --- |

—

redare världen över som kan få ett högre pris för det skrotade fartyget,

| — | affärsintressen i de berörda länderna, eftersom verksamheten utgör en viktig källa till stålskrot som används i den lokala och nationella ekonomin, |
| --- | --- |

—

affärsintressen i de berörda länderna, eftersom verksamheten utgör en viktig källa till stålskrot som används i den lokala och nationella ekonomin,

| — | regeringar som får intäkter från handeln och har låg motivation att reglera och övervaka sektorn och tillämpa de rättsliga bestämmelser som faktiskt finns. |
| --- | --- |

—

regeringar som får intäkter från handeln och har låg motivation att reglera och övervaka sektorn och tillämpa de rättsliga bestämmelser som faktiskt finns.

| 3.5 | Även om frivilliga samordnade åtgärder har vidtagits av fartygsägare sedan 2009, t.ex. en uppsättning riktlinjer för utarbetandet av förteckningar över farliga material och andra åtgärder avseende uttjänta fartyg, var Bangladesh, där förhållandena har konstaterats vara värst, den populäraste destinationen för uttjänta fartyg år 2015 (4). |
| --- | --- |

3.5

Även om frivilliga samordnade åtgärder har vidtagits av fartygsägare sedan 2009, t.ex. en uppsättning riktlinjer för utarbetandet av förteckningar över farliga material och andra åtgärder avseende uttjänta fartyg, var Bangladesh, där förhållandena har konstaterats vara värst, den populäraste destinationen för uttjänta fartyg år 2015 (4).

4.   Ta itu med problemet – insatser för att få aktörer att ta sitt ansvar

| 4.1 | År 2009 antog Internationella sjöfartsorganisationen ett särskilt instrument för sjöfart, Hongkongkonventionen, som fastställer en ram av bestämmelser med det slutliga målet att få till stånd de hållbara rättvisa villkor som krävs i fartygsåtervinningsverksamheten runt om i världen. I verkligheten uppnås syftet bara delvis. Även om konventionen utgör ett litet steg framåt är bestämmelserna om genomförande och efterlevnad kraftlösa och öppna för ett brett spektrum av tolkningar, och det finns inga bestämmelser om oberoende certifiering eller revision, och i praktiken är strandningsmetoden fortfarande tillåten. |
| --- | --- |

4.1

År 2009 antog Internationella sjöfartsorganisationen ett särskilt instrument för sjöfart, Hongkongkonventionen, som fastställer en ram av bestämmelser med det slutliga målet att få till stånd de hållbara rättvisa villkor som krävs i fartygsåtervinningsverksamheten runt om i världen. I verkligheten uppnås syftet bara delvis. Även om konventionen utgör ett litet steg framåt är bestämmelserna om genomförande och efterlevnad kraftlösa och öppna för ett brett spektrum av tolkningar, och det finns inga bestämmelser om oberoende certifiering eller revision, och i praktiken är strandningsmetoden fortfarande tillåten.

| 4.2 | Hongkongkonventionen kommer endast att träda i kraft 24 månader efter det att den ratificerats av 15 stater som svarar för 40 % av det globala tonnaget och vars årliga kapacitet för fartygsåtervinning motsvarar minst 3 % av undertecknarnas sammanlagda tonnage. Hittills har endast fem länder ratificerat Hongkongkonventionen, med Panama som enda stora flaggstat, men inget av dem har den fartygsåtervinningskapacitet som krävs för att konventionen ska träda i kraft. Konventionen förväntas därför inte träda i kraft inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

4.2

Hongkongkonventionen kommer endast att träda i kraft 24 månader efter det att den ratificerats av 15 stater som svarar för 40 % av det globala tonnaget och vars årliga kapacitet för fartygsåtervinning motsvarar minst 3 % av undertecknarnas sammanlagda tonnage. Hittills har endast fem länder ratificerat Hongkongkonventionen, med Panama som enda stora flaggstat, men inget av dem har den fartygsåtervinningskapacitet som krävs för att konventionen ska träda i kraft. Konventionen förväntas därför inte träda i kraft inom överskådlig framtid.

| 4.3 | Ett annat initiativ från Internationella sjöfartsorganisationen, nämligen Internationella fonden för fartygsåtervinning, har inte fått internationellt stöd. Internationella sjöfartsorganisationen har visserligen bidragit till positiva reformer på flera områden inom sjöfarten, men inte när det gäller effektiva åtgärder avseende nedmontering av fartyg. Fartygsnedmonteringen har tenderat att förläggas eller flytta till länder med låga arbetskraftskostnader och miljö-, hälso- och säkerhetsnormer som är låga och inte tillämpas. Den ”underlättande” roll som sådana stater spelar kan endast undanröjas genom att varje enskilt fartyg tilldelas ett betydande, oberoende förvaltat ekonomiskt bidrag som endast kan lösas ut om fartyget återvinns på ett ansvarsfullt sätt. Sjöfarten är en global näring, medan fartygsnedmonteringen – med tanke på att 70 % av alla fartyg huggs upp på tre stränder i Sydasien – är en regional skandal som förtjänar en effektiv lösning. |
| --- | --- |

4.3

Ett annat initiativ från Internationella sjöfartsorganisationen, nämligen Internationella fonden för fartygsåtervinning, har inte fått internationellt stöd. Internationella sjöfartsorganisationen har visserligen bidragit till positiva reformer på flera områden inom sjöfarten, men inte när det gäller effektiva åtgärder avseende nedmontering av fartyg. Fartygsnedmonteringen har tenderat att förläggas eller flytta till länder med låga arbetskraftskostnader och miljö-, hälso- och säkerhetsnormer som är låga och inte tillämpas. Den ”underlättande” roll som sådana stater spelar kan endast undanröjas genom att varje enskilt fartyg tilldelas ett betydande, oberoende förvaltat ekonomiskt bidrag som endast kan lösas ut om fartyget återvinns på ett ansvarsfullt sätt. Sjöfarten är en global näring, medan fartygsnedmonteringen – med tanke på att 70 % av alla fartyg huggs upp på tre stränder i Sydasien – är en regional skandal som förtjänar en effektiv lösning.

| 4.4 | Inom EU betraktas uttjänta fartyg som farligt avfall. De omfattas av Baselkonventionen, som reglerar alla slags transporter av farligt avfall och tillämpas på EU-nivå genom förordningen om avfallstransporter. Teoretiskt sett borde detta ha förhindrat att EU-ägda fartyg monteras ned på ett oansvarigt sätt. Bestämmelserna i konventionen och i förordningen om avfallstransporter kringgås också systematiskt av fartygsägare genom att fartyg som håller på att bli uttjänta säljs till kontantbetalande köpare så snart fartygen lämnar EU:s vatten och ger sig ut på sin sista resa. När förordningen om återvinning av fartyg träder i kraft i EU kommer uttjänta fartyg som seglar under en EU-medlemsstats flagg emellertid inte att omfattas av EU:s förordning om avfallstransporter eller av Baselkonventionen, som reglerar alla typer av transporter av farligt avfall, från och med 2019. |
| --- | --- |

4.4

Inom EU betraktas uttjänta fartyg som farligt avfall. De omfattas av Baselkonventionen, som reglerar alla slags transporter av farligt avfall och tillämpas på EU-nivå genom förordningen om avfallstransporter. Teoretiskt sett borde detta ha förhindrat att EU-ägda fartyg monteras ned på ett oansvarigt sätt. Bestämmelserna i konventionen och i förordningen om avfallstransporter kringgås också systematiskt av fartygsägare genom att fartyg som håller på att bli uttjänta säljs till kontantbetalande köpare så snart fartygen lämnar EU:s vatten och ger sig ut på sin sista resa. När förordningen om återvinning av fartyg träder i kraft i EU kommer uttjänta fartyg som seglar under en EU-medlemsstats flagg emellertid inte att omfattas av EU:s förordning om avfallstransporter eller av Baselkonventionen, som reglerar alla typer av transporter av farligt avfall, från och med 2019.

| 4.5 | Efter en utvärdering kom EU och dess medlemsstater fram till att Hongkong- och Baselkonventionerna av allt att döma fastställer likvärdiga kontroll- och genomförandenivåer för fartyg klassade som avfall. Icke-statliga organisationer världen över, FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter och giftigt avfall samt Europaparlamentet och EESK har kritiserat Hongkongkonventionen för att inte tillhandahålla lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

4.5

Efter en utvärdering kom EU och dess medlemsstater fram till att Hongkong- och Baselkonventionerna av allt att döma fastställer likvärdiga kontroll- och genomförandenivåer för fartyg klassade som avfall. Icke-statliga organisationer världen över, FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter och giftigt avfall samt Europaparlamentet och EESK har kritiserat Hongkongkonventionen för att inte tillhandahålla lämpliga lösningar.

| 4.6 | Sökandet efter en effektiv lösning har stått på EU:s dagordning i många år. År 2007 lade kommissionen fram en grönbok (5) i denna fråga, följd av ett meddelande 2008 (6) och slutligen ett förslag till EU:s förordning om återvinning av fartyg (7) 2012. Förordningen trädde i kraft den 30 december 2013, men kommer endast att vara fullt tillämplig den 31 december 2018. Enligt förordningen ska ett antal av kraven i Hongkongkonventionen träda i kraft i ett tidigt skede. Dessutom kommer man att på basis av förordningen om återvinning av fartyg upprätta en europeisk förteckning över godkända återvinningsanläggningar där EU-flaggade fartyg ska skrotas. Dessa anläggningar måste omfattas av oberoende certifiering och granskning. Förordningen om återvinning av fartyg går också längre än Hongkongkonventionen genom att den fastställer striktare normer för återvinningsanläggningar och fokuserar på både hanteringen av avfall i senare led och arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

4.6

Sökandet efter en effektiv lösning har stått på EU:s dagordning i många år. År 2007 lade kommissionen fram en grönbok (5) i denna fråga, följd av ett meddelande 2008 (6) och slutligen ett förslag till EU:s förordning om återvinning av fartyg (7) 2012. Förordningen trädde i kraft den 30 december 2013, men kommer endast att vara fullt tillämplig den 31 december 2018. Enligt förordningen ska ett antal av kraven i Hongkongkonventionen träda i kraft i ett tidigt skede. Dessutom kommer man att på basis av förordningen om återvinning av fartyg upprätta en europeisk förteckning över godkända återvinningsanläggningar där EU-flaggade fartyg ska skrotas. Dessa anläggningar måste omfattas av oberoende certifiering och granskning. Förordningen om återvinning av fartyg går också längre än Hongkongkonventionen genom att den fastställer striktare normer för återvinningsanläggningar och fokuserar på både hanteringen av avfall i senare led och arbetstagares rättigheter.

| 4.7 | Förordningen om återvinning av fartyg framstår emellertid som relativt kraftlös i förhållande till grönboken och meddelandet om samma ämne. I dessa två dokument gjordes en träffsäker analys av problemen kring fartygsåtervinning i Sydasien och framfördes synpunkten att det behövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med missförhållandena där. Åtgärderna i förordningen om återvinning av fartyg kan dock inte lösa dessa problem. Förordningen fastställer visserligen höga standarder för fartygsåtervinningsanläggningar som i praktiken undviker den oacceptabla strandningsmetoden, men det är mycket lätt för fartygsägare att kringgå dessa standarder genom att överlåta äganderätten eller helt enkelt flagga ut fartyget till ett land utanför EU. Som EESK har konstaterat rådde det en uppenbar brist på politisk vilja att utkräva ansvar av rederierna, och man ansåg att kommissionen borde ha utarbetat ett bättre, ambitiösare och mer kreativt förslag som innehöll fler initiativ och låg i linje med ambitionsnivån i de föregående kommissionsdokumenten (8). |
| --- | --- |

4.7

Förordningen om återvinning av fartyg framstår emellertid som relativt kraftlös i förhållande till grönboken och meddelandet om samma ämne. I dessa två dokument gjordes en träffsäker analys av problemen kring fartygsåtervinning i Sydasien och framfördes synpunkten att det behövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med missförhållandena där. Åtgärderna i förordningen om återvinning av fartyg kan dock inte lösa dessa problem. Förordningen fastställer visserligen höga standarder för fartygsåtervinningsanläggningar som i praktiken undviker den oacceptabla strandningsmetoden, men det är mycket lätt för fartygsägare att kringgå dessa standarder genom att överlåta äganderätten eller helt enkelt flagga ut fartyget till ett land utanför EU. Som EESK har konstaterat rådde det en uppenbar brist på politisk vilja att utkräva ansvar av rederierna, och man ansåg att kommissionen borde ha utarbetat ett bättre, ambitiösare och mer kreativt förslag som innehöll fler initiativ och låg i linje med ambitionsnivån i de föregående kommissionsdokumenten (8).

5.   En effektivare strategi

| 5.1 | Det som saknas i förordningen är ett ekonomiskt instrument som kommissionen kan använda för att styra utvecklingen i rätt riktning. Den grundläggande svagheten, att fartygsägare enkelt kan kringgå förordningen om återvinning av fartyg genom att helt enkelt flagga ut fartyget till ett land utanför EU, påpekades i kommissionens ursprungliga förslag från år 2012 som innehöll en klausul om ”näst sista ägarens ansvar”. Även om denna klausul ströks under trepartsförhandlingarna såg parlamentet till att man i förordningen lade till en artikel i vilken kommissionen uppmanas att undersöka möjliga alternativa finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

5.1

Det som saknas i förordningen är ett ekonomiskt instrument som kommissionen kan använda för att styra utvecklingen i rätt riktning. Den grundläggande svagheten, att fartygsägare enkelt kan kringgå förordningen om återvinning av fartyg genom att helt enkelt flagga ut fartyget till ett land utanför EU, påpekades i kommissionens ursprungliga förslag från år 2012 som innehöll en klausul om ”näst sista ägarens ansvar”. Även om denna klausul ströks under trepartsförhandlingarna såg parlamentet till att man i förordningen lade till en artikel i vilken kommissionen uppmanas att undersöka möjliga alternativa finansieringsmekanismer.

| 5.2 | I juli i år offentliggjorde kommissionen en ny studie som genomförts av Ecorys, DNV-GL och Erasmusuniversitetet i Rotterdam angående en ”fartygsåtervinningslicens” med syftet att uppmuntra fartygsägare att äntligen ta sitt ansvar när det gäller ren och säker nedmontering av fartyg. |
| --- | --- |

5.2

I juli i år offentliggjorde kommissionen en ny studie som genomförts av Ecorys, DNV-GL och Erasmusuniversitetet i Rotterdam angående en ”fartygsåtervinningslicens” med syftet att uppmuntra fartygsägare att äntligen ta sitt ansvar när det gäller ren och säker nedmontering av fartyg.

| 5.3 | Licensen skulle innebära att man för varje fartyg skapar en särskild fond som hålls som deposition av ett större finansinstitut och som skulle bygga upp kapital för att finansiera en säker och hållbar återvinning. Licensbeloppet skulle beräknas utifrån en kombination av faktorer: tonnage, typ av transport, hur ofta fartyget anlöpt EU-hamnar, dess utformning enligt principen ”vagga till vagga” och förekomsten av giftiga ämnen ombord. Kapitalet skapas av fartygsägare som, varje gång ett av deras fartyg angör en EU-hamn, betalar den tillämpliga avgiften till den fond som är kopplad till det specifika fartyget. |
| --- | --- |

5.3

Licensen skulle innebära att man för varje fartyg skapar en särskild fond som hålls som deposition av ett större finansinstitut och som skulle bygga upp kapital för att finansiera en säker och hållbar återvinning. Licensbeloppet skulle beräknas utifrån en kombination av faktorer: tonnage, typ av transport, hur ofta fartyget anlöpt EU-hamnar, dess utformning enligt principen ”vagga till vagga” och förekomsten av giftiga ämnen ombord. Kapitalet skapas av fartygsägare som, varje gång ett av deras fartyg angör en EU-hamn, betalar den tillämpliga avgiften till den fond som är kopplad till det specifika fartyget.

| 5.4 | När fartyget är uttjänt kan ägaren få tillgång till medlen i denna fond om fartyget verkligen återvinns i en EU-godkänd anläggning, och därmed kompenseras den förlust av inkomster som valet av en ansvarsfull nedmontering innebär. Före utgången av detta år kommer kommissionen att lägga fram en formell ståndpunkt beträffande denna studie. |
| --- | --- |

5.4

När fartyget är uttjänt kan ägaren få tillgång till medlen i denna fond om fartyget verkligen återvinns i en EU-godkänd anläggning, och därmed kompenseras den förlust av inkomster som valet av en ansvarsfull nedmontering innebär. Före utgången av detta år kommer kommissionen att lägga fram en formell ståndpunkt beträffande denna studie.

| 5.5 | En stor fördel med den föreslagna ekonomiska mekanismen är att den skulle leda till synergieffekter med det befintliga regelverket. Framför allt skulle den föreslagna ekonomiska mekanismens kontrollmekanismer fungera mycket väl tillsammans med de befintliga kontrollmekanismerna inom ramen för förordningen om återvinning av fartyg, till exempel i fråga om inspektioner på plats av anläggningar både innan och efter att de förs upp på EU-förteckningen. Licenserna skulle också kunna föras upp på förteckningen över certifikat som ska kontrolleras regelbundet genom hamnstatskontroll som en del av befintliga skyldigheter. Likaså förefaller den redan existerande Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) vara mest lämpad att utföra inspektioner och utfärda certifikat, medan ett av de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska investeringsbanken (EIB) eller Europeiska investeringsfonden (EIF), verkar ha de bästa förutsättningarna att förvalta intäkterna från en eventuell fartygsåtervinningslicens. EESK uppmanar kommissionen att även bedöma om det finns en risk för att EU:s handelspartner ser förslaget som konkurrensbegränsande påverkan på den internationella sjöfarten. |
| --- | --- |

5.5

En stor fördel med den föreslagna ekonomiska mekanismen är att den skulle leda till synergieffekter med det befintliga regelverket. Framför allt skulle den föreslagna ekonomiska mekanismens kontrollmekanismer fungera mycket väl tillsammans med de befintliga kontrollmekanismerna inom ramen för förordningen om återvinning av fartyg, till exempel i fråga om inspektioner på plats av anläggningar både innan och efter att de förs upp på EU-förteckningen. Licenserna skulle också kunna föras upp på förteckningen över certifikat som ska kontrolleras regelbundet genom hamnstatskontroll som en del av befintliga skyldigheter. Likaså förefaller den redan existerande Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) vara mest lämpad att utföra inspektioner och utfärda certifikat, medan ett av de europeiska finansinstituten, såsom Europeiska investeringsbanken (EIB) eller Europeiska investeringsfonden (EIF), verkar ha de bästa förutsättningarna att förvalta intäkterna från en eventuell fartygsåtervinningslicens. EESK uppmanar kommissionen att även bedöma om det finns en risk för att EU:s handelspartner ser förslaget som konkurrensbegränsande påverkan på den internationella sjöfarten.

| 5.6 | En sådan fond skulle innebära ett steg framåt för EESK:s förslag till stöd för en mer omfattande och lönsam sektor för fartygsåtervinning i Europa. Inom EU finns tillräcklig kapacitet som inte längre används för konstruktion och reparation av fartyg, men som lämpar sig väl för nedmontering och återvinning av fartyg. Detta ligger i linje med EU:s mål om att utvecklas till ett hållbart återvinningssamhälle med en kretsloppsekonomi där avfall omvandlas till råvaror genom ett smart, sammanflätat återvinningssystem. Med hänsyn till de växelvis svängande och stadigt stigande råvarupriserna och den höga arbetslösheten i ett antal EU-medlemsstater och det faktum att flera oljeplattformar i EU:s vatten håller på att nå slutet av sin ekonomiskt lönsamma livslängd skulle detta kunna vara mycket lönande för Europa som helhet. Dessutom skulle en specialiserad sektor för återvinning av uttjänta fartyg ge möjlighet att utveckla kustområdena och utbilda såväl ungdomar som arbetslösa inom framtidsyrken. |
| --- | --- |

5.6

En sådan fond skulle innebära ett steg framåt för EESK:s förslag till stöd för en mer omfattande och lönsam sektor för fartygsåtervinning i Europa. Inom EU finns tillräcklig kapacitet som inte längre används för konstruktion och reparation av fartyg, men som lämpar sig väl för nedmontering och återvinning av fartyg. Detta ligger i linje med EU:s mål om att utvecklas till ett hållbart återvinningssamhälle med en kretsloppsekonomi där avfall omvandlas till råvaror genom ett smart, sammanflätat återvinningssystem. Med hänsyn till de växelvis svängande och stadigt stigande råvarupriserna och den höga arbetslösheten i ett antal EU-medlemsstater och det faktum att flera oljeplattformar i EU:s vatten håller på att nå slutet av sin ekonomiskt lönsamma livslängd skulle detta kunna vara mycket lönande för Europa som helhet. Dessutom skulle en specialiserad sektor för återvinning av uttjänta fartyg ge möjlighet att utveckla kustområdena och utbilda såväl ungdomar som arbetslösa inom framtidsyrken.

| 5.7 | Den 12 april 2016 offentliggjorde kommissionen tekniska riktlinjer för anläggningar för fartygsåtervinning som ansöker om godkännande enligt förordningen om återvinning av fartyg. Anläggningar som vill registreras som EU-godkända måste se till att arbetsförhållandena är hälsosamma och säkra, kontrollera föroreningar – med fokus även på en korrekt hantering av avfall i senare led – och tillämpa internationella arbetsrättsliga rättigheter. Anläggningar inom och utanför EU kan ansöka om att föras upp på förteckningen. Förutom anläggningar inom EU kommer troligtvis bättre varv i Kina och Turkiet att tas med i förteckningen, som kommer att offentliggöras före utgången av detta år. Återvinningsanläggningar som använder strandningsmetoden har redan ansökt om att komma med på EU:s förteckning. EESK håller med Europaparlamentet och kommissionen om att den nuvarande strandningsmetoden inte bör godtas på EU:s förteckning. |
| --- | --- |

5.7

Den 12 april 2016 offentliggjorde kommissionen tekniska riktlinjer för anläggningar för fartygsåtervinning som ansöker om godkännande enligt förordningen om återvinning av fartyg. Anläggningar som vill registreras som EU-godkända måste se till att arbetsförhållandena är hälsosamma och säkra, kontrollera föroreningar – med fokus även på en korrekt hantering av avfall i senare led – och tillämpa internationella arbetsrättsliga rättigheter. Anläggningar inom och utanför EU kan ansöka om att föras upp på förteckningen. Förutom anläggningar inom EU kommer troligtvis bättre varv i Kina och Turkiet att tas med i förteckningen, som kommer att offentliggöras före utgången av detta år. Återvinningsanläggningar som använder strandningsmetoden har redan ansökt om att komma med på EU:s förteckning. EESK håller med Europaparlamentet och kommissionen om att den nuvarande strandningsmetoden inte bör godtas på EU:s förteckning.

| 5.8 | Om EU:s ambition är att dess fartyg ska skrotas på ett ansvarsfullt sätt är det rimligt att EU ser till att kostnaderna för detta räknas med i fartygens driftskostnader. I en marknadsekonomi är inget gratis, allting har ett pris. Priset för en ansvarsfull skrotning av fartyg måste betalas i pengar. Oansvarig skrotning av fartyg sker på bekostnad av andra värden, till exempel förstörelse av den lokala miljön och förlust av människoliv. Eftersom EU inte anser att sådana värden bör vara lagliga betalningsmedel bör man inte heller tillåta att de används som en giltig valuta i betalningstrafiken mellan EU och utvecklingsländer utanför Europa. |
| --- | --- |

5.8

Om EU:s ambition är att dess fartyg ska skrotas på ett ansvarsfullt sätt är det rimligt att EU ser till att kostnaderna för detta räknas med i fartygens driftskostnader. I en marknadsekonomi är inget gratis, allting har ett pris. Priset för en ansvarsfull skrotning av fartyg måste betalas i pengar. Oansvarig skrotning av fartyg sker på bekostnad av andra värden, till exempel förstörelse av den lokala miljön och förlust av människoliv. Eftersom EU inte anser att sådana värden bör vara lagliga betalningsmedel bör man inte heller tillåta att de används som en giltig valuta i betalningstrafiken mellan EU och utvecklingsländer utanför Europa.

| 5.9 | I en tid präglad av överkapacitet och låga vinster inom industrin finns det starka indikationer på att det stora flertalet redare är motståndare till alla åtgärder som leder till högre kostnader. Konsekvenserna för fartygsägarna kommer dock att vara måttliga. För att ändra beteendet hos 42 % av fartygsägarna räknar man med att de åtgärder som krävs för att nå detta mål kommer att öka driftskostnaderna med 0,5 % för mindre fartyg och med omkring 2 % när det gäller fartygen inom de största fartygskategorierna. Om licensavgifterna höjs och/eller om kapitalackumuleringsperioden förkortas kommer den procentuella andelen fartyg som säljs till hållbar fartygsåtervinning att öka med upp till 68 %. På längre sikt uppskattar man i rapporten att upp till 97 % av alla fartyg som trafikerar europeiska hamnar kommer att kunna ackumulera tillräckliga medel för att täcka kostnaderna för en korrekt återvinning (9). |
| --- | --- |

5.9

I en tid präglad av överkapacitet och låga vinster inom industrin finns det starka indikationer på att det stora flertalet redare är motståndare till alla åtgärder som leder till högre kostnader. Konsekvenserna för fartygsägarna kommer dock att vara måttliga. För att ändra beteendet hos 42 % av fartygsägarna räknar man med att de åtgärder som krävs för att nå detta mål kommer att öka driftskostnaderna med 0,5 % för mindre fartyg och med omkring 2 % när det gäller fartygen inom de största fartygskategorierna. Om licensavgifterna höjs och/eller om kapitalackumuleringsperioden förkortas kommer den procentuella andelen fartyg som säljs till hållbar fartygsåtervinning att öka med upp till 68 %. På längre sikt uppskattar man i rapporten att upp till 97 % av alla fartyg som trafikerar europeiska hamnar kommer att kunna ackumulera tillräckliga medel för att täcka kostnaderna för en korrekt återvinning (9).

| 5.10 | Man måste emellertid visa att fonden med medel från fartygsåtervinningslicensen klarar av att täcka kostnaderna för ansvarsfull återvinning och att den utan åtskillnad kommer att gälla för och inkasseras av alla operatörer som anlöper EU-hamnar. En regional (kontinentöverspännande) åtgärd såsom EU:s licens för fartygsåtervinning kan dock inte genomföras effektivt i hela världen utan att fartygsägarna och Internationella sjöfartsorganisationen samarbetar. Ett finansiellt EU-instrument, tillämpligt för alla fartyg som angör en EU-hamn, kan mycket väl bidra till en sådan lösning på global nivå som därefter skulle kunna spridas inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen. Regeringarna i medlemsstater med stora inhemska rederier måste göra stora insatser för att ta fram relevant lagstiftning som överensstämmer med strategierna mot bedrägerier och WTO:s riktlinjer. |
| --- | --- |

5.10

Man måste emellertid visa att fonden med medel från fartygsåtervinningslicensen klarar av att täcka kostnaderna för ansvarsfull återvinning och att den utan åtskillnad kommer att gälla för och inkasseras av alla operatörer som anlöper EU-hamnar. En regional (kontinentöverspännande) åtgärd såsom EU:s licens för fartygsåtervinning kan dock inte genomföras effektivt i hela världen utan att fartygsägarna och Internationella sjöfartsorganisationen samarbetar. Ett finansiellt EU-instrument, tillämpligt för alla fartyg som angör en EU-hamn, kan mycket väl bidra till en sådan lösning på global nivå som därefter skulle kunna spridas inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen. Regeringarna i medlemsstater med stora inhemska rederier måste göra stora insatser för att ta fram relevant lagstiftning som överensstämmer med strategierna mot bedrägerier och WTO:s riktlinjer.

| 5.11 | Politisk beslutsamhet kan också genereras och stödjas av en välinformerad allmän opinion. Att sprida information till allmänheten om de fruktansvärda förhållandena i de flesta återvinningsanläggningar i Sydasien har en viss inverkan, men för närvarande har vanliga medborgare som engagerar sig ingen möjlighet att direkt påverka sjöfartsindustrin genom att köpa eller bojkotta relevanta fartygstjänster. Detta måste åtgärdas genom att man uppmuntrar större företagskunder av godstransporttjänster till sjöss att kräva att deras varor transporteras på fartyg som omfattas av ansvarsfulla och orubbliga strategier för hur det uttjänta fartyget ska hanteras. |
| --- | --- |

5.11

Politisk beslutsamhet kan också genereras och stödjas av en välinformerad allmän opinion. Att sprida information till allmänheten om de fruktansvärda förhållandena i de flesta återvinningsanläggningar i Sydasien har en viss inverkan, men för närvarande har vanliga medborgare som engagerar sig ingen möjlighet att direkt påverka sjöfartsindustrin genom att köpa eller bojkotta relevanta fartygstjänster. Detta måste åtgärdas genom att man uppmuntrar större företagskunder av godstransporttjänster till sjöss att kräva att deras varor transporteras på fartyg som omfattas av ansvarsfulla och orubbliga strategier för hur det uttjänta fartyget ska hanteras.

| 5.12 | Som på många andra områden kan EU, genom att främja god praxis och praktiska lösningar, spela en viktig roll och erbjuda en stödjande rättslig ram som kan ge positiva resultat i hela världen och på ett effektivt sätt bidra till hanteringen av de särskilda gränsöverskridande frågor som är vanligt förekommande när det gäller sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

5.12

Som på många andra områden kan EU, genom att främja god praxis och praktiska lösningar, spela en viktig roll och erbjuda en stödjande rättslig ram som kan ge positiva resultat i hela världen och på ett effektivt sätt bidra till hanteringen av de särskilda gränsöverskridande frågor som är vanligt förekommande när det gäller sjöfartssektorn.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förteckning över alla nedmonterade fartyg i världen 2015.

1

(2)  Shipbreaking Practices in Bangladesh, India and Pakistan. Video från National Geographic: Where Ships Go to Die, Workers Risk Everything (2014).

2

Where Ships Go to Die, Workers Risk Everything

(3)  Plattform för icke-statliga organisationer om fartygsskrotning.

3

(4)  Förordningen om återvinning av fartyg, ”Shipping Industry Guidelines on Transitional Measures for Ship owners Selling Ships for Recycling”, andra utgåvan, januari 2016.

4

(5)  Grönbok, KOM(2007) 269 slutlig.

5

(6)  KOM(2008) 767 slutlig.

6

(7)  Förordning (EU) nr 1257/2013 (EUT L 330, 10.12.2013, s. 1).

7

(8)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 158.

8

(9)  Tabell 4.2, s. 83.

9

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/44

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om prosumentenergi och prosumentkraftskooperativ: möjligheter och utmaningar i EU-länderna

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/07)

| Föredragande: | Janusz PIETKIEWICZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Janusz PIETKIEWICZ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsession | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 225/4/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsession

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

225/4/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att den gemensamma utvecklingen av decentraliserad prosumentenergi bör ingå som en viktig och permanent del av Europeiska unionens energipolitik. Denna lösning är fördelaktig och kan till och med vara direkt nödvändig ur energisäkerhetssynpunkt, och av miljömässiga och sociala skäl. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att den gemensamma utvecklingen av decentraliserad prosumentenergi bör ingå som en viktig och permanent del av Europeiska unionens energipolitik. Denna lösning är fördelaktig och kan till och med vara direkt nödvändig ur energisäkerhetssynpunkt, och av miljömässiga och sociala skäl.

| 1.2 | Storleken på prosumentenergins bidrag till den totala energiproduktionen bör anpassas till de enskilda medlemsstaternas nationella särdrag. EESK föreslår därför att kommissionen tar fram ramprinciper för prosumentenergin, medan varje medlemsstat även fortsättningsvis bör ha rätt att fastställa detaljerade regler på detta område. |
| --- | --- |

1.2

Storleken på prosumentenergins bidrag till den totala energiproduktionen bör anpassas till de enskilda medlemsstaternas nationella särdrag. EESK föreslår därför att kommissionen tar fram ramprinciper för prosumentenergin, medan varje medlemsstat även fortsättningsvis bör ha rätt att fastställa detaljerade regler på detta område.

| 1.3 | Prosumentenergin kan grunda sig på ett brett spektrum av olika energityper från förnybara energikällor, och är relevant inom alla områden, oavsett klimatförhållanden. |
| --- | --- |

1.3

Prosumentenergin kan grunda sig på ett brett spektrum av olika energityper från förnybara energikällor, och är relevant inom alla områden, oavsett klimatförhållanden.

| 1.4 | Ny teknik, den digitala revolutionen och konsumenternas förväntningar i fråga om direkt medverkan i ekonomiska processer har gjort det möjligt för prosumenter att delta i marknaden i stor skala. |
| --- | --- |

1.4

Ny teknik, den digitala revolutionen och konsumenternas förväntningar i fråga om direkt medverkan i ekonomiska processer har gjort det möjligt för prosumenter att delta i marknaden i stor skala.

| 1.5 | För en bättre förståelse av begreppet prosument i medlemsstaterna föreslår vi att kommissionen skapar en ramdefinition av begreppet, en definition som omfattar vissa gemensamma grundläggande egenskaper, t.ex. anläggningens storlek, individuell och kollektiv energiproduktion, anläggningens egenskaper och frågan om den överskottsenergi som produceras. |
| --- | --- |

1.5

För en bättre förståelse av begreppet prosument i medlemsstaterna föreslår vi att kommissionen skapar en ramdefinition av begreppet, en definition som omfattar vissa gemensamma grundläggande egenskaper, t.ex. anläggningens storlek, individuell och kollektiv energiproduktion, anläggningens egenskaper och frågan om den överskottsenergi som produceras.

| 1.6 | Det går att vara en prosument oavsett äganderätten till den givna fastigheten, anläggningen eller anordningen. Både en villaägare och en hyresgäst i ett flerfamiljshus kan exempelvis vara prosument. |
| --- | --- |

1.6

Det går att vara en prosument oavsett äganderätten till den givna fastigheten, anläggningen eller anordningen. Både en villaägare och en hyresgäst i ett flerfamiljshus kan exempelvis vara prosument.

| 1.7 | Ekonomiska fördelar med koppling till prosumentenergin, främst i form av lägre kostnader för energiöverföring, ett bättre utnyttjande av lokala energikällor och ökad sysselsättning bland lokalbefolkningen, bör på kort sikt göra det möjligt för denna energi att fungera utan ytterligare stödmekanismer. |
| --- | --- |

1.7

Ekonomiska fördelar med koppling till prosumentenergin, främst i form av lägre kostnader för energiöverföring, ett bättre utnyttjande av lokala energikällor och ökad sysselsättning bland lokalbefolkningen, bör på kort sikt göra det möjligt för denna energi att fungera utan ytterligare stödmekanismer.

| 1.8 | Besparingar och sociala fördelar till följd av en mer medveten och aktiv konsumtion, decentraliserad användning av förnybara energikällor, minskade nätförluster samt effektivitetsvinster till följd av samarbete kan snabbt leda till en bra avkastning på investeringarna i produktionsanordningar för prosumentenergi, utveckling av överföring, distribution och lokala nätverk samt ledningssystem för dessa, liksom utveckling av energilagring. |
| --- | --- |

1.8

Besparingar och sociala fördelar till följd av en mer medveten och aktiv konsumtion, decentraliserad användning av förnybara energikällor, minskade nätförluster samt effektivitetsvinster till följd av samarbete kan snabbt leda till en bra avkastning på investeringarna i produktionsanordningar för prosumentenergi, utveckling av överföring, distribution och lokala nätverk samt ledningssystem för dessa, liksom utveckling av energilagring.

| 1.9 | Systemen för prosumentstöd får under inga omständigheter störa konkurrensen eller tränga ut andra aktörer från energimarknaden. Man bör också tänka på att det finns energikonsumenter på marknaden som varken kan eller vill bli prosumenter. |
| --- | --- |

1.9

Systemen för prosumentstöd får under inga omständigheter störa konkurrensen eller tränga ut andra aktörer från energimarknaden. Man bör också tänka på att det finns energikonsumenter på marknaden som varken kan eller vill bli prosumenter.

| 1.10 | Finansiella lösningar som kan påverka prosumenterna, såsom bl.a. skatter, tariffer och andra avgifter, bör vara skonsamma mot dessa aktörer. De får under inga omständigheter diskriminera prosumenterna på energimarknaden. |
| --- | --- |

1.10

Finansiella lösningar som kan påverka prosumenterna, såsom bl.a. skatter, tariffer och andra avgifter, bör vara skonsamma mot dessa aktörer. De får under inga omständigheter diskriminera prosumenterna på energimarknaden.

| 1.11 | Grunden för en dynamisk utveckling av prosumentenergin är att man skapar goda förbindelser mellan prosumenter, andra energiproducenter och företag som sysslar med energiöverföring och energidistribution. Man måste skapa förutsättningar för alla aktörer på energimarknaden att dra nytta av prosumentarismens utveckling. EESK föreslår att kommissionen genomför studier för att ta fram lösningar på detta område. |
| --- | --- |

1.11

Grunden för en dynamisk utveckling av prosumentenergin är att man skapar goda förbindelser mellan prosumenter, andra energiproducenter och företag som sysslar med energiöverföring och energidistribution. Man måste skapa förutsättningar för alla aktörer på energimarknaden att dra nytta av prosumentarismens utveckling. EESK föreslår att kommissionen genomför studier för att ta fram lösningar på detta område.

| 1.12 | Man måste införa lösningar som skyddar prosumenterna mot monopolistiska metoder som tillämpas av företag som ägnar sig åt energiöverföring och energidistribution, samt av stora energiproducenter. |
| --- | --- |

1.12

Man måste införa lösningar som skyddar prosumenterna mot monopolistiska metoder som tillämpas av företag som ägnar sig åt energiöverföring och energidistribution, samt av stora energiproducenter.

| 1.13 | Generellt producerar en prosument energi för egna behov (sitt eget, medborgargruppers, hushållens, jordbrukens, de små företagens). Anordningens kraft kan inte exakt anpassas till de egna energibehoven. Det är därför oerhört viktigt att man löser problemet med hur överskottsenergi ska hanteras. Frågan blir ännu viktigare om vi, som vi alltid bör, vill motivera prosumenterna att minska sin energiförbrukning. |
| --- | --- |

1.13

Generellt producerar en prosument energi för egna behov (sitt eget, medborgargruppers, hushållens, jordbrukens, de små företagens). Anordningens kraft kan inte exakt anpassas till de egna energibehoven. Det är därför oerhört viktigt att man löser problemet med hur överskottsenergi ska hanteras. Frågan blir ännu viktigare om vi, som vi alltid bör, vill motivera prosumenterna att minska sin energiförbrukning.

| 1.14 | Optimeringen av prosumenternas energiförbrukning bör stödjas genom system för smart living. EESK föreslår att detta beaktas i de systemlösningar som utarbetas av kommissionen. |
| --- | --- |

1.14

Optimeringen av prosumenternas energiförbrukning bör stödjas genom system för smart living. EESK föreslår att detta beaktas i de systemlösningar som utarbetas av kommissionen.

| 1.15 | Med tanke på den lilla mängd energi som produceras av enskilda prosumenter, bör prosumenternas tillgång till nätet inte begränsas. |
| --- | --- |

1.15

Med tanke på den lilla mängd energi som produceras av enskilda prosumenter, bör prosumenternas tillgång till nätet inte begränsas.

| 1.16 | Prosumentenergins utveckling hänger samman med att distributions- och överföringsnäten anpassas och fungerar på lämpligt sätt. Prosumenterna måste bidra till att täcka de kostnader som detta leder till. Man bör dock fastställa tydliga regler för deras bidrag. |
| --- | --- |

1.16

Prosumentenergins utveckling hänger samman med att distributions- och överföringsnäten anpassas och fungerar på lämpligt sätt. Prosumenterna måste bidra till att täcka de kostnader som detta leder till. Man bör dock fastställa tydliga regler för deras bidrag.

| 1.17 | En nödvändig förutsättning för prosumentenergins utveckling är att man samtidigt utvecklar smarta nät i närheten. EESK ser spridningen av smarta mätare som en del av nätinfrastrukturen, och de finansiella kostnaderna bör därför inte betalas direkt av konsumenterna. EESK framhåller behovet av skydd för de uppgifter som samlas in. |
| --- | --- |

1.17

En nödvändig förutsättning för prosumentenergins utveckling är att man samtidigt utvecklar smarta nät i närheten. EESK ser spridningen av smarta mätare som en del av nätinfrastrukturen, och de finansiella kostnaderna bör därför inte betalas direkt av konsumenterna. EESK framhåller behovet av skydd för de uppgifter som samlas in.

| 1.18 | Fördelarna med prosumentenergin kommer att öka snabbt till följd av att små energilager utvecklas. Kommittén föreslår att den vetenskapliga forskningen även i fortsättningen koncentreras på att förbättra den teknik för lagring av energi som finns och på att söka ny sådan teknik. |
| --- | --- |

1.18

Fördelarna med prosumentenergin kommer att öka snabbt till följd av att små energilager utvecklas. Kommittén föreslår att den vetenskapliga forskningen även i fortsättningen koncentreras på att förbättra den teknik för lagring av energi som finns och på att söka ny sådan teknik.

| 1.19 | Ett sätt att öka takten i prosumentenergins utveckling är att man skapar energikooperativ eller andra former för prosumenter att samlas kring. Prosumenter som verkar i grupp är mer effektiva, vilket bl.a. innebär att kostnaderna för energiproduktionen sänks, deras position på energimarknaden förstärks och att de direkt medverkar till att förbättra den lokala energisäkerheten. |
| --- | --- |

1.19

Ett sätt att öka takten i prosumentenergins utveckling är att man skapar energikooperativ eller andra former för prosumenter att samlas kring. Prosumenter som verkar i grupp är mer effektiva, vilket bl.a. innebär att kostnaderna för energiproduktionen sänks, deras position på energimarknaden förstärks och att de direkt medverkar till att förbättra den lokala energisäkerheten.

| 1.20 | En grupp av prosumenter kan bättre balansera den energi som den genererar mot efterfrågan. Detta kommer ytterligare att minska energiöverföringen, vilket i sig minskar energikostnaderna för medlemmarna i gruppen. En grupp prosumenter påverkar distributions- och överföringsnätet mer än en enda prosument, tack vare mindre fluktuationer i utbud och efterfrågan. |
| --- | --- |

1.20

En grupp av prosumenter kan bättre balansera den energi som den genererar mot efterfrågan. Detta kommer ytterligare att minska energiöverföringen, vilket i sig minskar energikostnaderna för medlemmarna i gruppen. En grupp prosumenter påverkar distributions- och överföringsnätet mer än en enda prosument, tack vare mindre fluktuationer i utbud och efterfrågan.

| 1.21 | EESK föreslår att kommissionen i samband med åtgärder som syftar till att införa nära-nollenergibyggnader framhåller den stora betydelse som prosumentenergins utveckling har i denna process. |
| --- | --- |

1.21

EESK föreslår att kommissionen i samband med åtgärder som syftar till att införa nära-nollenergibyggnader framhåller den stora betydelse som prosumentenergins utveckling har i denna process.

| 1.22 | Kommittén föreslår att kommissionen beaktar frågor som rör prosumentenergin i de initiativ som håller på att tas fram: förslag till utformning av elmarknaden och översynen av paketet för förnybar energi. |
| --- | --- |

1.22

Kommittén föreslår att kommissionen beaktar frågor som rör prosumentenergin i de initiativ som håller på att tas fram: förslag till utformning av elmarknaden och översynen av paketet för förnybar energi.

| 1.23 | EESK anser att de fördelar som prosumentenergin leder till bör användas i en aktiv politik för att minska energifattigdomen och skydda socialt utsatta grupper, samt för att lösa de problem som hänger samman med silverekonomin och en åldrande befolkning. Det är viktigt att det civila samhällets organisationer deltar i detta. |
| --- | --- |

1.23

EESK anser att de fördelar som prosumentenergin leder till bör användas i en aktiv politik för att minska energifattigdomen och skydda socialt utsatta grupper, samt för att lösa de problem som hänger samman med silverekonomin och en åldrande befolkning. Det är viktigt att det civila samhällets organisationer deltar i detta.

| 1.24 | En generell utveckling av prosumentarismen innebär också en möjlighet att involvera lokala företag, bl.a. att skapa nya arbetstillfällen inom produktion av nödvändiga anordningar och tjänster. |
| --- | --- |

1.24

En generell utveckling av prosumentarismen innebär också en möjlighet att involvera lokala företag, bl.a. att skapa nya arbetstillfällen inom produktion av nödvändiga anordningar och tjänster.

| 1.25 | Det har en enorm inverkan på prosumentenergins fortsatta utveckling om lokala och regionala myndigheter deltar i denna process. EESK föreslår att kommissionen tar hänsyn till denna fråga i den verksamhet som har en koppling till borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

1.25

Det har en enorm inverkan på prosumentenergins fortsatta utveckling om lokala och regionala myndigheter deltar i denna process. EESK föreslår att kommissionen tar hänsyn till denna fråga i den verksamhet som har en koppling till borgmästaravtalet.

| 1.26 | Med tanke på skillnaderna i prosumentenergins utvecklingsnivå i medlemsstaterna bör man anordna olika former av erfarenhetsutbyte. Kommittén föreslår att kommissionen övervakar prosumentarismens utveckling i medlemsstaterna som en del av den årliga rapporteringen inom ramen för energiunionen. De uppgifter som samlas in kommer att vara till stor hjälp i samband med de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.26

Med tanke på skillnaderna i prosumentenergins utvecklingsnivå i medlemsstaterna bör man anordna olika former av erfarenhetsutbyte. Kommittén föreslår att kommissionen övervakar prosumentarismens utveckling i medlemsstaterna som en del av den årliga rapporteringen inom ramen för energiunionen. De uppgifter som samlas in kommer att vara till stor hjälp i samband med de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna.

| 1.27 | Ett generellt införande av prosumentarism är en komplex, mångfasetterad och långsiktig process. Det är därför viktigt att de lösningar som ska stimulera prosumentenergins utveckling är stabila på lång sikt. |
| --- | --- |

1.27

Ett generellt införande av prosumentarism är en komplex, mångfasetterad och långsiktig process. Det är därför viktigt att de lösningar som ska stimulera prosumentenergins utveckling är stabila på lång sikt.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Tillgång till energikällor, tryggad energiförsörjning och en prispolitik där hänsyn tas till sociala grupper och konsumenter som befinner sig i en svår situation: detta är grundläggande utmaningar för såväl samhällen och varje politisk förvaltning som enskilda konsumenter. |
| --- | --- |

2.1

Tillgång till energikällor, tryggad energiförsörjning och en prispolitik där hänsyn tas till sociala grupper och konsumenter som befinner sig i en svår situation: detta är grundläggande utmaningar för såväl samhällen och varje politisk förvaltning som enskilda konsumenter.

| 2.2 | Fram till nyligen har mänskligheten inte kunnat utvinna energi effektivt på något annat sätt än förbränning, möjligen med undantag av vattenkraft. Den tekniska utvecklingen har nu gjort det möjligt att utvinna energi i stor skala utan någon som helst förbränning. Människan har lärt sig att utvinna energi i dess renaste form ur solenergi, utan att förgifta miljön. Denna energikälla är dessutom kostnadsfri och outtömlig. Det är bara anläggningarna som kostar. |
| --- | --- |

2.2

Fram till nyligen har mänskligheten inte kunnat utvinna energi effektivt på något annat sätt än förbränning, möjligen med undantag av vattenkraft. Den tekniska utvecklingen har nu gjort det möjligt att utvinna energi i stor skala utan någon som helst förbränning. Människan har lärt sig att utvinna energi i dess renaste form ur solenergi, utan att förgifta miljön. Denna energikälla är dessutom kostnadsfri och outtömlig. Det är bara anläggningarna som kostar.

| 2.3 | Elektricitet kan på ett lika effektivt sätt utvinnas ur vindkraft, som härrör från samma källa, dvs. solen, som förorsakar flöden av luft genom att den värmer upp olika delar av jorden olika mycket. Detta gäller också biomassan, eftersom fotosyntesen är den främsta orsaken till att den förnyas. |
| --- | --- |

2.3

Elektricitet kan på ett lika effektivt sätt utvinnas ur vindkraft, som härrör från samma källa, dvs. solen, som förorsakar flöden av luft genom att den värmer upp olika delar av jorden olika mycket. Detta gäller också biomassan, eftersom fotosyntesen är den främsta orsaken till att den förnyas.

| 2.4 | Den förnybara energins utveckling är oundviklig och detta är en följd av att den allt större förbrukningen, många länders importberoende, den globala uppvärmningen och luftföroreningarna har lett till minskad tillgång till fossila bränslen. Dessa problem har lett till att EU, och därmed också de flesta av de viktigaste ekonomierna, har börjat investera i förnybara energikällor. |
| --- | --- |

2.4

Den förnybara energins utveckling är oundviklig och detta är en följd av att den allt större förbrukningen, många länders importberoende, den globala uppvärmningen och luftföroreningarna har lett till minskad tillgång till fossila bränslen. Dessa problem har lett till att EU, och därmed också de flesta av de viktigaste ekonomierna, har börjat investera i förnybara energikällor.

| 2.5 | Vid Riokonferensen 1992 antogs ett antal grundläggande principer om miljöskydd för den samhällsekonomiska politiken, bl.a. FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). |
| --- | --- |

2.5

Vid Riokonferensen 1992 antogs ett antal grundläggande principer om miljöskydd för den samhällsekonomiska politiken, bl.a. FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC).

| 2.6 | I september 2015 antog FN:s generalförsamling ett antal mål för hållbar utveckling. Ett av dessa handlar om att trygga tillgången till hållbar energi för alla (mål nr 7). För närvarande finns det 1,2 miljarder människor på jorden utan tillgång till elektricitet. |
| --- | --- |

2.6

I september 2015 antog FN:s generalförsamling ett antal mål för hållbar utveckling. Ett av dessa handlar om att trygga tillgången till hållbar energi för alla (mål nr 7). För närvarande finns det 1,2 miljarder människor på jorden utan tillgång till elektricitet.

| 2.7 | Mer än 120 miljoner EU-medborgare riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning. 10 % av européerna bor i hushåll där ingen förvärvsarbetar, och antalet hemlösa medborgare ökar. Dessa siffror visar att det samtidigt råder energifattigdom. |
| --- | --- |

2.7

Mer än 120 miljoner EU-medborgare riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning. 10 % av européerna bor i hushåll där ingen förvärvsarbetar, och antalet hemlösa medborgare ökar. Dessa siffror visar att det samtidigt råder energifattigdom.

| 2.8 | De civila samhällena uppvisar ett överväldigande stöd för förnybara energikällor. Detta bekräftades under 2015 av påve Franciskus miljöencyklika och de uttalanden om klimatförändringarna som gjordes av religiösa ledare inom islam, hinduism och buddhism. Dessa uppmanade trossamfunden att sluta upp bakom en framtid med låga utsläpp eller utan utsläpp. |
| --- | --- |

2.8

De civila samhällena uppvisar ett överväldigande stöd för förnybara energikällor. Detta bekräftades under 2015 av påve Franciskus miljöencyklika och de uttalanden om klimatförändringarna som gjordes av religiösa ledare inom islam, hinduism och buddhism. Dessa uppmanade trossamfunden att sluta upp bakom en framtid med låga utsläpp eller utan utsläpp.

| 2.9 | De mål som antogs vid COP21-konferensen i Paris 2015, där nästan 200 länder deltog, bekräftade behovet av att frångå de fossila energikällorna. Här handlar det framför allt om en strävan att ”hålla ökningen av de genomsnittliga globala temperaturerna på en nivå som är betydligt lägre än 2 oC jämfört med förindustriell tid och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”. |
| --- | --- |

2.9

De mål som antogs vid COP21-konferensen i Paris 2015, där nästan 200 länder deltog, bekräftade behovet av att frångå de fossila energikällorna. Här handlar det framför allt om en strävan att ”hålla ökningen av de genomsnittliga globala temperaturerna på en nivå som är betydligt lägre än 2 oC jämfört med förindustriell tid och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”.

3.   Den digitala revolutionen – en impuls för prosumentarismens utveckling

| 3.1 | Under det senaste halvseklet har antalet människor trefaldigats. Bräckligheten i det globala finanssystemet har inneburit att världsekonomin hotats med långvarig stagnation. Den höga arbetslösheten och de ökade energikostnaderna har i många länder lett till instabilitet. Företagens kostnader har ökat och det har uppstått ytterligare bördor för konsumenterna. |
| --- | --- |

3.1

Under det senaste halvseklet har antalet människor trefaldigats. Bräckligheten i det globala finanssystemet har inneburit att världsekonomin hotats med långvarig stagnation. Den höga arbetslösheten och de ökade energikostnaderna har i många länder lett till instabilitet. Företagens kostnader har ökat och det har uppstått ytterligare bördor för konsumenterna.

| 3.2 | Världen behöver nu ett ekonomiskt paradigmskifte och en omvandling av affärsmodellerna, också på det sociala området. Verktygen för det nya systemet har kunnat utvecklas tack vare den digitala revolutionen och sakernas internet. |
| --- | --- |

3.2

Världen behöver nu ett ekonomiskt paradigmskifte och en omvandling av affärsmodellerna, också på det sociala området. Verktygen för det nya systemet har kunnat utvecklas tack vare den digitala revolutionen och sakernas internet.

| 3.3 | Fram till 2020 kommer det att finnas mer än 50 miljarder apparater anslutna till nätet, dvs. sju gånger fler än det finns människor i världen. Smarttelefonen är redan i dag, snarare än PC:n, det viktigaste verktyget för kommunikation med omvärlden. År 2020 kommer det att finnas cirka 6,1 miljarder sådana på marknaden. |
| --- | --- |

3.3

Fram till 2020 kommer det att finnas mer än 50 miljarder apparater anslutna till nätet, dvs. sju gånger fler än det finns människor i världen. Smarttelefonen är redan i dag, snarare än PC:n, det viktigaste verktyget för kommunikation med omvärlden. År 2020 kommer det att finnas cirka 6,1 miljarder sådana på marknaden.

| 3.4 | Sakernas internet har gjort det möjligt för miljontals människor att delta i sociala nätverk. En modell för samverkanskonsumtion har uppstått (delningsekonomin) som är bättre avpassad till en samhällsorganisation som är inriktad på social sammanhållning. Ekonomin börjar gå över från toppstyrda, centraliserade institutioner till idén om delad användning, och många marginaliserade samhällsgrupper får nu en möjlighet att aktivt delta i det ekonomiska livet. |
| --- | --- |

3.4

Sakernas internet har gjort det möjligt för miljontals människor att delta i sociala nätverk. En modell för samverkanskonsumtion har uppstått (delningsekonomin) som är bättre avpassad till en samhällsorganisation som är inriktad på social sammanhållning. Ekonomin börjar gå över från toppstyrda, centraliserade institutioner till idén om delad användning, och många marginaliserade samhällsgrupper får nu en möjlighet att aktivt delta i det ekonomiska livet.

| 3.5 | Tack vare trådlösa plattformar på nätet kan konsumenten förvandlas till en producent som skapar och själv sprider information samt produkter framställda med 3D-skrivare. Plattformarna möjliggör delad användning av bilar, hus, kläder och andra saker. Konsumenten/producenten kan själv tillhandahålla kurser på internet, konsultera läkare och hitta hantverkare för renoveringsarbeten i hemmet. Sociala företagare kan kringgå banketablissemanget genom gräsrotsfinansiering och finansiera sin ekonomiska verksamhet i en ung ekonomi som grundar sig på delad användning. |
| --- | --- |

3.5

Tack vare trådlösa plattformar på nätet kan konsumenten förvandlas till en producent som skapar och själv sprider information samt produkter framställda med 3D-skrivare. Plattformarna möjliggör delad användning av bilar, hus, kläder och andra saker. Konsumenten/producenten kan själv tillhandahålla kurser på internet, konsultera läkare och hitta hantverkare för renoveringsarbeten i hemmet. Sociala företagare kan kringgå banketablissemanget genom gräsrotsfinansiering och finansiera sin ekonomiska verksamhet i en ung ekonomi som grundar sig på delad användning.

| 3.6 | I en värld av digitala möjligheter blir det sociala kapitalet lika viktigt som det ekonomiska kapitalet, tillgång blir viktigare än egendom, och ”bytesvärdet” på de kapitalistiska marknaderna ersätts allt oftare av ”det delade värdet” i en samarbetsgemenskap. |
| --- | --- |

3.6

I en värld av digitala möjligheter blir det sociala kapitalet lika viktigt som det ekonomiska kapitalet, tillgång blir viktigare än egendom, och ”bytesvärdet” på de kapitalistiska marknaderna ersätts allt oftare av ”det delade värdet” i en samarbetsgemenskap.

| 3.7 | Utvecklingen av digital teknik och nya affärsmodeller på energiområdet, bl.a. decentraliserad elproduktion, gör att landsbygdsområden, förorter, områden med enfamiljshus, bostadskooperativ och invånarkollektiv kan betraktas som stora kraftverk med en enorm potential. Samma sak gäller det moln av decentraliserade källor som ligger till grund för den nya doktrinen om en energitrygghet som byggs upp underifrån, av hushåll, jordbruk, småföretag eller mikrokooperativ. |
| --- | --- |

3.7

Utvecklingen av digital teknik och nya affärsmodeller på energiområdet, bl.a. decentraliserad elproduktion, gör att landsbygdsområden, förorter, områden med enfamiljshus, bostadskooperativ och invånarkollektiv kan betraktas som stora kraftverk med en enorm potential. Samma sak gäller det moln av decentraliserade källor som ligger till grund för den nya doktrinen om en energitrygghet som byggs upp underifrån, av hushåll, jordbruk, småföretag eller mikrokooperativ.

| 3.8 | På energiområdet har internet gjort det möjligt för miljontals människor att – inom ramen för samverkanskonsumtion – delta i sociala nätverk. Dessa människor producerar elektricitet i sina hem, i kontorsbyggnader och på taken till lagerlokaler för att därefter dela med sig av den genom ”energins internet”, på samma sätt som vi i dag skapar och utbyter information på nätet. De delar av systemet som fortfarande har en avsevärd utveckling framför sig är energilagring, internetisering av energinät och elbilar. |
| --- | --- |

3.8

På energiområdet har internet gjort det möjligt för miljontals människor att – inom ramen för samverkanskonsumtion – delta i sociala nätverk. Dessa människor producerar elektricitet i sina hem, i kontorsbyggnader och på taken till lagerlokaler för att därefter dela med sig av den genom ”energins internet”, på samma sätt som vi i dag skapar och utbyter information på nätet. De delar av systemet som fortfarande har en avsevärd utveckling framför sig är energilagring, internetisering av energinät och elbilar.

4.   I riktning mot förnybara, decentraliserade energikällor

| 4.1 | Utvinningen av ren energi som ett komplement till marknaden och substitutionen av fossila bränslen har gjort det nödvändigt att ställa om energisystemen och införa regler för nya aktörer på denna marknad. |
| --- | --- |

4.1

Utvinningen av ren energi som ett komplement till marknaden och substitutionen av fossila bränslen har gjort det nödvändigt att ställa om energisystemen och införa regler för nya aktörer på denna marknad.

| 4.2 | I enlighet med artikel 2.3 i Lissabonfördraget sker den hållbara utvecklingen i Europa i en social marknadsekonomi. Partnerna i det civila samhället spelar en viktig roll i detta sammanhang, och allmänhetens acceptans för en omställning av energisystemen, särskilt på lokal nivå, är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

4.2

I enlighet med artikel 2.3 i Lissabonfördraget sker den hållbara utvecklingen i Europa i en social marknadsekonomi. Partnerna i det civila samhället spelar en viktig roll i detta sammanhang, och allmänhetens acceptans för en omställning av energisystemen, särskilt på lokal nivå, är av avgörande betydelse.

| 4.3 | EU har fastställt mål som ska uppnås fram till 2030 om energiunionen och om att omvandla Europa till en högeffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp. De två främsta målen är att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % och öka andelen förnybar energi till 27 %, utan att detta mål specificeras på nationell nivå. Ett energisnålt samhälle ska trygga energiförsörjningen och en ekonomisk tillväxt med låga koldioxidutsläpp, och på längre sikt en tillväxt i produktionen och användningen av lokalt producerad energi. Enligt de senaste uppgifterna har man under 2014 med hjälp av förnybara energikällor lyckats minska koldioxidutsläppen med 380 miljoner ton. |
| --- | --- |

4.3

EU har fastställt mål som ska uppnås fram till 2030 om energiunionen och om att omvandla Europa till en högeffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp. De två främsta målen är att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % och öka andelen förnybar energi till 27 %, utan att detta mål specificeras på nationell nivå. Ett energisnålt samhälle ska trygga energiförsörjningen och en ekonomisk tillväxt med låga koldioxidutsläpp, och på längre sikt en tillväxt i produktionen och användningen av lokalt producerad energi. Enligt de senaste uppgifterna har man under 2014 med hjälp av förnybara energikällor lyckats minska koldioxidutsläppen med 380 miljoner ton.

| 4.4 | Ett av de enskilda mål som EU fastställt för 2030 är att minska privatkonsumenternas och företagens energiutgifter. Dessa förväntas aktivt gå in på energimarknaden till följd av de möjligheter som den nya tekniken skapar. |
| --- | --- |

4.4

Ett av de enskilda mål som EU fastställt för 2030 är att minska privatkonsumenternas och företagens energiutgifter. Dessa förväntas aktivt gå in på energimarknaden till följd av de möjligheter som den nya tekniken skapar.

| 4.5 | Energibalansen i EU hänger samman med handeln. Över hälften av den inhemska bruttoenergiförbrukningen på 400 miljarder euro per år härrör från import. Vissa studier visar att EU:s beroende av energileveranser utifrån kan komma att uppgå till så mycket som 70 % 2030. Enligt uppskattningar har användningen av fossila bränslen under 2014 minskats med 114 Mtoe tack vare förnybara energikällor. |
| --- | --- |

4.5

Energibalansen i EU hänger samman med handeln. Över hälften av den inhemska bruttoenergiförbrukningen på 400 miljarder euro per år härrör från import. Vissa studier visar att EU:s beroende av energileveranser utifrån kan komma att uppgå till så mycket som 70 % 2030. Enligt uppskattningar har användningen av fossila bränslen under 2014 minskats med 114 Mtoe tack vare förnybara energikällor.

| 4.6 | Frågan om hur EU ska förbättra sin energibalans har blivit avgörande. En av lösningarna är att enskilda avnämare utvinner energi direkt ur många lokala källor. Om det inte finns ett brett stöd underifrån för att utvinna energi ur förnybara källor i syfte att täcka lokala behov kan många länder få problem med att trygga säkerheten i sina system. |
| --- | --- |

4.6

Frågan om hur EU ska förbättra sin energibalans har blivit avgörande. En av lösningarna är att enskilda avnämare utvinner energi direkt ur många lokala källor. Om det inte finns ett brett stöd underifrån för att utvinna energi ur förnybara källor i syfte att täcka lokala behov kan många länder få problem med att trygga säkerheten i sina system.

| 4.7 | Utvecklingen av teknik för att producera energi i anläggningar i hemmet och alltmer effektiva lösningar som gör det möjligt att lagra energi i dessa anläggningar, överföra den genom smarta nät och mäta den med smarta mätare samt hantera den lokala efterfrågan på energi gör att konsumentanläggningarna kan ha en betydande inverkan på energimixen i varje land. |
| --- | --- |

4.7

Utvecklingen av teknik för att producera energi i anläggningar i hemmet och alltmer effektiva lösningar som gör det möjligt att lagra energi i dessa anläggningar, överföra den genom smarta nät och mäta den med smarta mätare samt hantera den lokala efterfrågan på energi gör att konsumentanläggningarna kan ha en betydande inverkan på energimixen i varje land.

| 4.8 | Branschen för förnybar energi är en stark drivkraft för teknisk innovation. Den är en förutsättning för en grundläggande omvandling av Europas energisystem inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

4.8

Branschen för förnybar energi är en stark drivkraft för teknisk innovation. Den är en förutsättning för en grundläggande omvandling av Europas energisystem inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden.

| 4.9 | Omvandlingen av passiva konsumenter till aktiva prosumenter inom olika sektorer och möjligheten att involvera mikroföretagare samt strategin för den inre marknaden i den digitala eran för sakernas internet beskrivs i ”En strategi för en inre digital marknad i Europa”, som offentliggjordes av kommissionen i maj 2016 (COM(2015) 192 final). Strategin grundar sig på tre pelare: 1) förbättrad tillgång till digitala varor och tjänster online, 2) en miljö där digitala nät och tjänster blomstrar och 3) digitalisering som en drivkraft för tillväxt. Detta skulle kunna tillföra EU:s ekonomi 415 miljarder euro per år och skapa hundratusentals nya arbetstillfällen, t.ex. inom sektorn för förnybar energi. |
| --- | --- |

4.9

Omvandlingen av passiva konsumenter till aktiva prosumenter inom olika sektorer och möjligheten att involvera mikroföretagare samt strategin för den inre marknaden i den digitala eran för sakernas internet beskrivs i ”En strategi för en inre digital marknad i Europa”, som offentliggjordes av kommissionen i maj 2016 (COM(2015) 192 final). Strategin grundar sig på tre pelare: 1) förbättrad tillgång till digitala varor och tjänster online, 2) en miljö där digitala nät och tjänster blomstrar och 3) digitalisering som en drivkraft för tillväxt. Detta skulle kunna tillföra EU:s ekonomi 415 miljarder euro per år och skapa hundratusentals nya arbetstillfällen, t.ex. inom sektorn för förnybar energi.

| 4.10 | Marknaden domineras av stora producenter och distributörer av energi och måste öppnas upp för enskilda aktörer och bli mer fragmenterad. Elektriciteten kommer inte längre bara att flöda uppifrån och ner från de stora kraftverken till avnämarna på ett centralt reglerat sätt. Den kommer att produceras ur många decentraliserade förnybara energikällor. |
| --- | --- |

4.10

Marknaden domineras av stora producenter och distributörer av energi och måste öppnas upp för enskilda aktörer och bli mer fragmenterad. Elektriciteten kommer inte längre bara att flöda uppifrån och ner från de stora kraftverken till avnämarna på ett centralt reglerat sätt. Den kommer att produceras ur många decentraliserade förnybara energikällor.

| 4.11 | Graden av decentralisering i elproduktionen måste anpassas till energiavnämarnas särskilda förutsättningar. Skillnaderna på detta område hänger framför allt samman med hur de energiintensiva industrierna fungerar i ett visst land. |
| --- | --- |

4.11

Graden av decentralisering i elproduktionen måste anpassas till energiavnämarnas särskilda förutsättningar. Skillnaderna på detta område hänger framför allt samman med hur de energiintensiva industrierna fungerar i ett visst land.

| 4.12 | Energitryggheten beror för närvarande i allt högre grad på energisystemets förmåga att stå emot terroristattacker. När vi utvecklar den decentraliserade produktionen ökar vi samtidigt energitryggheten, eftersom den decentraliserade produktionen är mindre sårbar för terrorhot. |
| --- | --- |

4.12

Energitryggheten beror för närvarande i allt högre grad på energisystemets förmåga att stå emot terroristattacker. När vi utvecklar den decentraliserade produktionen ökar vi samtidigt energitryggheten, eftersom den decentraliserade produktionen är mindre sårbar för terrorhot.

| 4.13 | Decentraliserade energikällor gör det möjligt att ta itu med problemet med kontinuiteten i energileveranserna till sådana aktörer som bedriver verksamhet med en hög grad av elberoende (t.ex. företag med fjäderfäproduktion, bearbetningsanläggningar samt kyl- och fryshus). Det finns länder i EU som har strömavbrott på cirka 20 minuter per år, men det finns också länder där genomsnittet pendlar mellan 450 och 500 minuter. Prosumentmikroanläggningar är för dessa producenter en garanti för att de ska kunna bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

4.13

Decentraliserade energikällor gör det möjligt att ta itu med problemet med kontinuiteten i energileveranserna till sådana aktörer som bedriver verksamhet med en hög grad av elberoende (t.ex. företag med fjäderfäproduktion, bearbetningsanläggningar samt kyl- och fryshus). Det finns länder i EU som har strömavbrott på cirka 20 minuter per år, men det finns också länder där genomsnittet pendlar mellan 450 och 500 minuter. Prosumentmikroanläggningar är för dessa producenter en garanti för att de ska kunna bedriva sin verksamhet.

| 4.14 | De möjligheter som skapas genom den decentraliserade prosumentenergins allmänna utveckling kan utnyttjas på flera områden som är av betydelse för samhället i EU och som anges i Europa 2020-strategin: att lösa de demografiska problemen med ett samhälle som åldras och att bekämpa fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

4.14

De möjligheter som skapas genom den decentraliserade prosumentenergins allmänna utveckling kan utnyttjas på flera områden som är av betydelse för samhället i EU och som anges i Europa 2020-strategin: att lösa de demografiska problemen med ett samhälle som åldras och att bekämpa fattigdom och social utestängning.

| 4.14.1 | Ett av målen för strategin är att minska antalet personer som drabbas av fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner, från det nuvarande enorma antalet (122 miljoner invånare). I samband med detta är tanken att hjälp ska tillhandahållas genom operativa stödprogram, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och öronmärkta medel, däribland minst 20 % av budgetanslagen för Europeiska socialfonden. Logistiskt och ekonomiskt stöd för att sådana personer ska kunna bilda mikroenergikooperativ och/eller för att befintliga lokala företag ska involveras i sakernas internet kan bana väg för yrkesmässig och social integration samt göra det möjligt att frigöra sig från risken för fattigdom. |
| --- | --- |

4.14.1

Ett av målen för strategin är att minska antalet personer som drabbas av fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner, från det nuvarande enorma antalet (122 miljoner invånare). I samband med detta är tanken att hjälp ska tillhandahållas genom operativa stödprogram, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och öronmärkta medel, däribland minst 20 % av budgetanslagen för Europeiska socialfonden. Logistiskt och ekonomiskt stöd för att sådana personer ska kunna bilda mikroenergikooperativ och/eller för att befintliga lokala företag ska involveras i sakernas internet kan bana väg för yrkesmässig och social integration samt göra det möjligt att frigöra sig från risken för fattigdom.

| 4.14.2 | Det finns en liknande utmaning för silverekonomin. EU står inför en historisk utmaning som inget samhälle tidigare skådat, nämligen en kraftigt ökad livslängd i kombination med en allmän digitalisering av vardagen. Detta gör det nödvändigt att införa icke-traditionella ekonomiska lösningar och nya sociala strategier. |
| --- | --- |

4.14.2

Det finns en liknande utmaning för silverekonomin. EU står inför en historisk utmaning som inget samhälle tidigare skådat, nämligen en kraftigt ökad livslängd i kombination med en allmän digitalisering av vardagen. Detta gör det nödvändigt att införa icke-traditionella ekonomiska lösningar och nya sociala strategier.

| 4.14.3 | 2060 kommer det att gå två seniorer på varje ung invånare (1). Äldre invånare och äldre medarbetare bör inte betraktas som ett hot eller som en börda för samhället utan som en möjlighet att i den digitala revolutionens tidevarv skapa en ekonomi med många arbetstillfällen där man utnyttjar seniorernas enorma erfarenhet och fritid samt placerar deras – om än blygsamma – ekonomiska kapital i säkra investeringar med koppling till den digitala tidsåldern. En möjlighet kan vara att involvera äldre personer som e-seniorer i arbete på energiområdet, t.ex. vid kooperativa anläggningar i bostadsområden eller flerfamiljshus. |
| --- | --- |

4.14.3

2060 kommer det att gå två seniorer på varje ung invånare (1). Äldre invånare och äldre medarbetare bör inte betraktas som ett hot eller som en börda för samhället utan som en möjlighet att i den digitala revolutionens tidevarv skapa en ekonomi med många arbetstillfällen där man utnyttjar seniorernas enorma erfarenhet och fritid samt placerar deras – om än blygsamma – ekonomiska kapital i säkra investeringar med koppling till den digitala tidsåldern. En möjlighet kan vara att involvera äldre personer som e-seniorer i arbete på energiområdet, t.ex. vid kooperativa anläggningar i bostadsområden eller flerfamiljshus.

5.   Prosumentenergi

| 5.1 | Ett kännetecken på den moderna kapitalismen har varit att man definierat konsumtionen i förhållande till produktion och marknadsföring, där konsumtionen inte längre är ett privilegium för de rika eliterna utan ett massfenomen. |
| --- | --- |

5.1

Ett kännetecken på den moderna kapitalismen har varit att man definierat konsumtionen i förhållande till produktion och marknadsföring, där konsumtionen inte längre är ett privilegium för de rika eliterna utan ett massfenomen.

| 5.2 | Termen prosument myntades 1980 av Alvin Toffler, författare och futurist. I verket The Third Wave (Den tredje vågen) definierade han prosumtionen som ett fenomen som leder till att marknadens indelning i skilda sfärer för produktion och konsumtion suddas ut. Denna tredje våg är en process, där enskilda personer eller organiserade grupper av prosumenter deltar i verksamhet som syftar till att skapa en produkt för eget bruk och där gränsen mellan dem som producerar och konsumerar förskjuts. |
| --- | --- |

5.2

Termen prosument myntades 1980 av Alvin Toffler, författare och futurist. I verket The Third Wave (Den tredje vågen) definierade han prosumtionen som ett fenomen som leder till att marknadens indelning i skilda sfärer för produktion och konsumtion suddas ut. Denna tredje våg är en process, där enskilda personer eller organiserade grupper av prosumenter deltar i verksamhet som syftar till att skapa en produkt för eget bruk och där gränsen mellan dem som producerar och konsumerar förskjuts.

| 5.3 | Idén om en marknad där konsumenterna, inklusive hushållen, endast betraktas som passiva marknadsdeltagare motsvarade inte den tekniska utvecklingens utmaningar. Marshall McLuhan och Barrington Nevitt förutspådde redan 1972 att konsumenten i takt med elteknikens utveckling skulle kunna bli en producent. |
| --- | --- |

5.3

Idén om en marknad där konsumenterna, inklusive hushållen, endast betraktas som passiva marknadsdeltagare motsvarade inte den tekniska utvecklingens utmaningar. Marshall McLuhan och Barrington Nevitt förutspådde redan 1972 att konsumenten i takt med elteknikens utveckling skulle kunna bli en producent.

| 5.4 | Grunden för ekonomin i ett modernt samhälle är att energi levereras till avnämarna på ett tryggt sätt och till överkomliga priser och att hänsyn tas till behovet av att skydda sårbara samhällsgrupper inom ramen för kampen mot energifattigdom. |
| --- | --- |

5.4

Grunden för ekonomin i ett modernt samhälle är att energi levereras till avnämarna på ett tryggt sätt och till överkomliga priser och att hänsyn tas till behovet av att skydda sårbara samhällsgrupper inom ramen för kampen mot energifattigdom.

| 5.5 | Prosumenterna utgörs av enskilda individer, grupper av invånare eller hushåll och jordbruk som kan agera i organiserad form, t.ex. sammanslutningar, stiftelser eller kooperativ, och som är både producenter och konsumenter av energi som produceras i små anläggningar på bakgårdar eller på bostadshus eller affärsfastigheter (små vindturbiner, solpaneler, solfångare eller värmepumpar). Prosumenterna kan också utgöras av små företag, inklusive sociala företag, och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

5.5

Prosumenterna utgörs av enskilda individer, grupper av invånare eller hushåll och jordbruk som kan agera i organiserad form, t.ex. sammanslutningar, stiftelser eller kooperativ, och som är både producenter och konsumenter av energi som produceras i små anläggningar på bakgårdar eller på bostadshus eller affärsfastigheter (små vindturbiner, solpaneler, solfångare eller värmepumpar). Prosumenterna kan också utgöras av små företag, inklusive sociala företag, och lokala myndigheter.

| 5.6 | Begreppet prosumentarism inbegriper inte bara elektricitet utan också uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

5.6

Begreppet prosumentarism inbegriper inte bara elektricitet utan också uppvärmning och kylning.

| 5.7 | Prosumenter producerar i princip för eget bruk. De är med och skapar de varor som konsumeras. Som prosumenter betraktas sådana individer som producerar ungefär lika mycket energi som de konsumerar, även om de båda processerna inte är samtidiga. Det kan t.ex. hända att de framför allt producerar energi under dagtid och då förbrukar förhållandevis lite för eget behov. De säljer i så fall överskotten vidare till andra konsumenter och förbrukar själva som mest energi när de producerar betydligt mindre. |
| --- | --- |

5.7

Prosumenter producerar i princip för eget bruk. De är med och skapar de varor som konsumeras. Som prosumenter betraktas sådana individer som producerar ungefär lika mycket energi som de konsumerar, även om de båda processerna inte är samtidiga. Det kan t.ex. hända att de framför allt producerar energi under dagtid och då förbrukar förhållandevis lite för eget behov. De säljer i så fall överskotten vidare till andra konsumenter och förbrukar själva som mest energi när de producerar betydligt mindre.

| 5.8 | Individuell prosumtion förutsätter att vardagslivet organiseras på ett annat sätt. Det hänger framför allt samman med ett missnöje med den standardiserade massproduktionen. Moderna konsumenter i den digitala tidsåldern vill bli behandlade som individuella aktörer och ser en möjlighet att tillgodose sina enskilda behov och förväntningar. De engagerar sig medvetet i projekt som rör miljöskydd och bekämpning av växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

5.8

Individuell prosumtion förutsätter att vardagslivet organiseras på ett annat sätt. Det hänger framför allt samman med ett missnöje med den standardiserade massproduktionen. Moderna konsumenter i den digitala tidsåldern vill bli behandlade som individuella aktörer och ser en möjlighet att tillgodose sina enskilda behov och förväntningar. De engagerar sig medvetet i projekt som rör miljöskydd och bekämpning av växthusgasutsläpp.

| 5.9 | Prosumenterna förknippar övergången till ett modernt energisystem med utveckling och ett behov av kreativitet och oberoende. Den mest aktiva gruppen av prosumenter på marknaden är nätgenerationen. De utmärker sig genom att de inte ser på världen ur ett konsumtions- utan ur ett produktionsperspektiv. De strävar efter att tillgodose behov i fråga om frihet, trovärdighet gentemot samhället, ett snabbt livstempo och innovativitet. |
| --- | --- |

5.9

Prosumenterna förknippar övergången till ett modernt energisystem med utveckling och ett behov av kreativitet och oberoende. Den mest aktiva gruppen av prosumenter på marknaden är nätgenerationen. De utmärker sig genom att de inte ser på världen ur ett konsumtions- utan ur ett produktionsperspektiv. De strävar efter att tillgodose behov i fråga om frihet, trovärdighet gentemot samhället, ett snabbt livstempo och innovativitet.

| 5.10 | De första formerna av prosumtion bestod i enkla fall av självbetjäning inom tjänster och e-handel och i att konsumtionen gjordes mindre marknadsorienterad. Andra orsaker till prosumtionen var förändringarna på arbetsmarknaden, datoriseringen av vardagen, möjligheten att arbeta hemifrån (distansarbete), den ökade mängden fritid och behovet av att utnyttja denna på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

5.10

De första formerna av prosumtion bestod i enkla fall av självbetjäning inom tjänster och e-handel och i att konsumtionen gjordes mindre marknadsorienterad. Andra orsaker till prosumtionen var förändringarna på arbetsmarknaden, datoriseringen av vardagen, möjligheten att arbeta hemifrån (distansarbete), den ökade mängden fritid och behovet av att utnyttja denna på bästa möjliga sätt.

| 5.11 | Den marknadsbaserade orsaken till prosumtionens utveckling, inte bara på energiområdet, är att hushållens inkomster minskat under krisen, att priserna på varor och tjänster stiger, behovet av besparingar i vardagen och att människor producerar tjänster och produkter åt sig själva av ekonomiska skäl. |
| --- | --- |

5.11

Den marknadsbaserade orsaken till prosumtionens utveckling, inte bara på energiområdet, är att hushållens inkomster minskat under krisen, att priserna på varor och tjänster stiger, behovet av besparingar i vardagen och att människor producerar tjänster och produkter åt sig själva av ekonomiska skäl.

| 5.12 | Många länder inser dock nyttan av att det parallellt utvecklas decentraliserade energikällor, inklusive mikroanläggningar. Den övre gränsen för deras effekt brukar ligga på 50–100 kW. Detta gäller framför allt prosumentanläggningarna. |
| --- | --- |

5.12

Många länder inser dock nyttan av att det parallellt utvecklas decentraliserade energikällor, inklusive mikroanläggningar. Den övre gränsen för deras effekt brukar ligga på 50–100 kW. Detta gäller framför allt prosumentanläggningarna.

| 5.13 | Prosumentenergin kan betraktas som ett viktigt led i övergången till decentraliserad produktion, som är en allmänt önskvärd utveckling om man ser till energitrygghet, miljöhänsyn och sociala skäl. |
| --- | --- |

5.13

Prosumentenergin kan betraktas som ett viktigt led i övergången till decentraliserad produktion, som är en allmänt önskvärd utveckling om man ser till energitrygghet, miljöhänsyn och sociala skäl.

| 5.14 | En bred tillämpning av prosumentarismen bör göra det möjligt att avsevärt underlätta fullgörandet av de uppgifter som följer av FN:s klimatkonferens (COP21) i Paris. |
| --- | --- |

5.14

En bred tillämpning av prosumentarismen bör göra det möjligt att avsevärt underlätta fullgörandet av de uppgifter som följer av FN:s klimatkonferens (COP21) i Paris.

| 5.15 | EU har satt konsumenterna i centrum för sin energipolitik och gör det möjligt för dem att aktivt använda ny teknik. De senaste åren har det dykt upp ny teknik för förnybar energi, för både storindustrianläggningar och småskaliga projekt, samtidigt som kostnaderna för basinvesteringarna kraftigt minskat. Kostnaden för solcellsmoduler minskade t.ex. med 80 % mellan 2008 och 2012. Detta har gjort att företag och hushåll kunnat börja producera och konsumera egen elektricitet på ett sätt som de har råd med. |
| --- | --- |

5.15

EU har satt konsumenterna i centrum för sin energipolitik och gör det möjligt för dem att aktivt använda ny teknik. De senaste åren har det dykt upp ny teknik för förnybar energi, för både storindustrianläggningar och småskaliga projekt, samtidigt som kostnaderna för basinvesteringarna kraftigt minskat. Kostnaden för solcellsmoduler minskade t.ex. med 80 % mellan 2008 och 2012. Detta har gjort att företag och hushåll kunnat börja producera och konsumera egen elektricitet på ett sätt som de har råd med.

| 5.16 | Med tanke på de fördelar som följer av att man utvecklar prosumentenergin är det viktigt att uppmuntra potentiella prosumenter att engagera sig på detta område. Stödet kan handla om att undanröja hinder och förenkla administrativa förfaranden och om att göra det lättare att ansluta sig till nätverket eller om att skapa förmånliga villkor för försäljning av överskottsenergi. |
| --- | --- |

5.16

Med tanke på de fördelar som följer av att man utvecklar prosumentenergin är det viktigt att uppmuntra potentiella prosumenter att engagera sig på detta område. Stödet kan handla om att undanröja hinder och förenkla administrativa förfaranden och om att göra det lättare att ansluta sig till nätverket eller om att skapa förmånliga villkor för försäljning av överskottsenergi.

6.   Energikooperativ som prosumenter

| 6.1 | Ett energikooperativ är en frivillig sammanslutning som kan bestå av ett obegränsat antal personer, har ställning som juridisk person, som har som mål att gemensamt tillgodose medlemmarnas energibehov. |
| --- | --- |

6.1

Ett energikooperativ är en frivillig sammanslutning som kan bestå av ett obegränsat antal personer, har ställning som juridisk person, som har som mål att gemensamt tillgodose medlemmarnas energibehov.

| 6.2 | En prosument kan agera själv eller tillsammans med grannar i ett flerbostadshus. Ett kooperativ blir det tal om när flera personer investerar i en prosumentanläggning. Det kan handla om hela grupper av invånare i ett visst område. Det handlar om att producera elektricitet eller värme ur förnybara energikällor för eget behov och att sälja eventuella överskott till nätet. I Tyskland räcker det med tre fysiska personer för detta, i Polen krävs tio fysiska eller tre juridiska personer. |
| --- | --- |

6.2

En prosument kan agera själv eller tillsammans med grannar i ett flerbostadshus. Ett kooperativ blir det tal om när flera personer investerar i en prosumentanläggning. Det kan handla om hela grupper av invånare i ett visst område. Det handlar om att producera elektricitet eller värme ur förnybara energikällor för eget behov och att sälja eventuella överskott till nätet. I Tyskland räcker det med tre fysiska personer för detta, i Polen krävs tio fysiska eller tre juridiska personer.

| 6.3 | De senaste årens erfarenheter från Tyskland visar att målet för ett kollektiv inte är att maximera vinsten utan framför allt att erbjuda sina medlemmar ekonomiskt bistånd och stöd. Av de nästan tusen kollektiv som fanns finansierades vart fjärde uteslutande med medel från medlemmarna. För de återstående härrörde två tredjedelar av medlen från kooperativa banker. Varje medlem har en röst, oavsett sin ekonomiska insats. I allmänhet handlar det inte om något stort belopp. Detta fastställs i stadgan. Om ett kooperativ går med förlust, är andelen i denna lika med storleken på insatsen. |
| --- | --- |

6.3

De senaste årens erfarenheter från Tyskland visar att målet för ett kollektiv inte är att maximera vinsten utan framför allt att erbjuda sina medlemmar ekonomiskt bistånd och stöd. Av de nästan tusen kollektiv som fanns finansierades vart fjärde uteslutande med medel från medlemmarna. För de återstående härrörde två tredjedelar av medlen från kooperativa banker. Varje medlem har en röst, oavsett sin ekonomiska insats. I allmänhet handlar det inte om något stort belopp. Detta fastställs i stadgan. Om ett kooperativ går med förlust, är andelen i denna lika med storleken på insatsen.

| 6.3.1 | Kooperativen ska, liksom alla företag, vara ekonomiskt effektiva. En fördel med kooperativen har varit att andelen konkurser inom detta slags verksamhet (cirka 0,1 % av alla konkurser i Tyskland) varit försumbar. Efter en inledande period betalades utdelningar ut på i genomsnitt omkring 5–6 %. För närvarande uppgår de till 2–3 %. |
| --- | --- |

6.3.1

Kooperativen ska, liksom alla företag, vara ekonomiskt effektiva. En fördel med kooperativen har varit att andelen konkurser inom detta slags verksamhet (cirka 0,1 % av alla konkurser i Tyskland) varit försumbar. Efter en inledande period betalades utdelningar ut på i genomsnitt omkring 5–6 %. För närvarande uppgår de till 2–3 %.

| 6.3.2 | Kommunerna i Tyskland är mycket viktiga partner till energikooperativen, inte bara genom att de ställer tak och kommunala byggnader till förfogande för investeringar. Ofta har borgmästare tagit initiativ till energikooperativ och försökt samla invånare kring denna idé. |
| --- | --- |

6.3.2

Kommunerna i Tyskland är mycket viktiga partner till energikooperativen, inte bara genom att de ställer tak och kommunala byggnader till förfogande för investeringar. Ofta har borgmästare tagit initiativ till energikooperativ och försökt samla invånare kring denna idé.

| 6.4 | En mycket märkbar effekt av ett energikooperativ är att energi kan utvinnas till lägre kostnader än om en enskild individ gör det på egen hand. |
| --- | --- |

6.4

En mycket märkbar effekt av ett energikooperativ är att energi kan utvinnas till lägre kostnader än om en enskild individ gör det på egen hand.

| 6.5 | Ett energikooperativ stärker avsevärt prosumenternas ställning gentemot stora aktörer på energimarknaden. |
| --- | --- |

6.5

Ett energikooperativ stärker avsevärt prosumenternas ställning gentemot stora aktörer på energimarknaden.

| 6.6 | Energikooperativen innebär också att invånarna direkt blir engagerade i åtgärderna för att öka energitryggheten i närområdet. Detta är mycket viktigt om man vill optimera lösningar som är avpassade till behoven och förhållandena i lokalsamhällena. |
| --- | --- |

6.6

Energikooperativen innebär också att invånarna direkt blir engagerade i åtgärderna för att öka energitryggheten i närområdet. Detta är mycket viktigt om man vill optimera lösningar som är avpassade till behoven och förhållandena i lokalsamhällena.

| 6.7 | Den kooperativa rörelsen har, framför allt i de gamla EU-länderna, spelat en betydande roll när det handlar om att driva på tillväxten och öka ekonomins konkurrenskraft och har främjat sådana europeiska värderingar som solidaritet, självstyre och demokrati. Dessutom har kooperativen i de gamla EU-länderna en enorm ekonomisk potential. I den f.d. realsocialismens länder i Central- och Östeuropa är den kooperativa rörelsens socialistiska ursprung och den politik som på den tiden fördes för att underkasta kollektiven centrala och regionala maktorgan faktorer som i dag hämmar utvecklingen av kooperativ och med orätt påverkar inställningen till verksamhet i prosumentkollektiv negativt. |
| --- | --- |

6.7

Den kooperativa rörelsen har, framför allt i de gamla EU-länderna, spelat en betydande roll när det handlar om att driva på tillväxten och öka ekonomins konkurrenskraft och har främjat sådana europeiska värderingar som solidaritet, självstyre och demokrati. Dessutom har kooperativen i de gamla EU-länderna en enorm ekonomisk potential. I den f.d. realsocialismens länder i Central- och Östeuropa är den kooperativa rörelsens socialistiska ursprung och den politik som på den tiden fördes för att underkasta kollektiven centrala och regionala maktorgan faktorer som i dag hämmar utvecklingen av kooperativ och med orätt påverkar inställningen till verksamhet i prosumentkollektiv negativt.

| 6.8 | Modellen med egenförbrukning har skapat möjligheter att sänka energikostnaderna, framför allt för de små och medelstora företag för vilka de höga elpriserna har blivit en allvarlig börda. Bland konsumenter i bostadshus har det växt fram nya modeller, från system med solcellspaneler på tak, som tillhör hushåll eller tredjeman, till projekt som genomförs av medborgarkollektiv för förnybar energi. |
| --- | --- |

6.8

Modellen med egenförbrukning har skapat möjligheter att sänka energikostnaderna, framför allt för de små och medelstora företag för vilka de höga elpriserna har blivit en allvarlig börda. Bland konsumenter i bostadshus har det växt fram nya modeller, från system med solcellspaneler på tak, som tillhör hushåll eller tredjeman, till projekt som genomförs av medborgarkollektiv för förnybar energi.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 389, 21.10.2016, s. 28.

1

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/53

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om havsenergi: Förnybara energikällor som bör utvecklas

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/08)

| Föredragande: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |

Föredragande:

Stéphane BUFFETAUT

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 218/3/8 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

218/3/8

1.   Slutsatser

| 1.1 | I många år har forskare och ingenjörer arbetat med att utnyttja havsenergin. Strömmar, tidvatten och vågkraft innebär obegränsat förnybara energireserver. I Frankrike finns ett tidvattenkraftverk i floden Rance, som tillhör Électricité de France (EDF). Det invigdes av general Charles de Gaulle 1966 och uppnår en effekt på 240 MW med 24 turbiner som alla uppnår en effekt på 10 MW. Den senaste generationen vindkraftverk uppnår som bäst en effekt på 8 MW. Denna teknik är alltså effektiv, även om fördämningen i floden Rance länge varit det enda exemplet i världen på en sådan anläggning. I dag finns det ännu ett exempel på en liknande anläggning i sjön Sihwa, i Sydkorea, som uppnår en effekt på 254 MW. Projekt har funnits i Storbritannien, men dessa har stoppats eller skjutits upp på grund av miljörelaterade invändningar. |
| --- | --- |

1.1

I många år har forskare och ingenjörer arbetat med att utnyttja havsenergin. Strömmar, tidvatten och vågkraft innebär obegränsat förnybara energireserver. I Frankrike finns ett tidvattenkraftverk i floden Rance, som tillhör Électricité de France (EDF). Det invigdes av general Charles de Gaulle 1966 och uppnår en effekt på 240 MW med 24 turbiner som alla uppnår en effekt på 10 MW. Den senaste generationen vindkraftverk uppnår som bäst en effekt på 8 MW. Denna teknik är alltså effektiv, även om fördämningen i floden Rance länge varit det enda exemplet i världen på en sådan anläggning. I dag finns det ännu ett exempel på en liknande anläggning i sjön Sihwa, i Sydkorea, som uppnår en effekt på 254 MW. Projekt har funnits i Storbritannien, men dessa har stoppats eller skjutits upp på grund av miljörelaterade invändningar.

| 1.2 | Faktum kvarstår dock att detta slags investeringar är relevanta när de görs på gynnsamma geografiska platser, med starka tidvattenskoefficienter, och bör beaktas bättre i den nationella energimixen. |
| --- | --- |

1.2

Faktum kvarstår dock att detta slags investeringar är relevanta när de görs på gynnsamma geografiska platser, med starka tidvattenskoefficienter, och bör beaktas bättre i den nationella energimixen.

| 1.3 | De första industriella anläggningarna har realiserats, och detta visar att denna teknik inte bör betraktas som riskfyllda experiment utan som rena energikällor som bör utvecklas. |
| --- | --- |

1.3

De första industriella anläggningarna har realiserats, och detta visar att denna teknik inte bör betraktas som riskfyllda experiment utan som rena energikällor som bör utvecklas.

| 1.4 | EESK anser därför att det är intressant att utveckla denna typ av förnybar elproduktion och att inte enbart inrikta sig på vindkraftverk och solenergi. Havsenergin kan visserligen inte exploateras överallt, men det vore synd att bortse från en förutsägbar källa till förnybar energi vars inverkan på miljön är låg eller hanterbar. Det är allmänt känt att framtidens energi kommer att bygga på olika försörjningskällor. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser därför att det är intressant att utveckla denna typ av förnybar elproduktion och att inte enbart inrikta sig på vindkraftverk och solenergi. Havsenergin kan visserligen inte exploateras överallt, men det vore synd att bortse från en förutsägbar källa till förnybar energi vars inverkan på miljön är låg eller hanterbar. Det är allmänt känt att framtidens energi kommer att bygga på olika försörjningskällor.

| 1.5 | Tyskland, Belgien, Danmark, Frankrike, Irland, Luxemburg, Norge, Nederländerna och Sverige beslutade den 6 juni 2016 att stärka sitt samarbete kring havsbaserad vindkraft. Tillsammans med de kommissionsledamöter som har ansvar för energiunionen och klimat undertecknade de en handlingsplan som är specifik för kontinentens nordliga hav. Detta samarbete kommer bland annat att leda till en harmonisering av bestämmelserna och av systemet för subventioner till den havsbaserade vindkraften samt till en sammankoppling av elnäten. |
| --- | --- |

1.5

Tyskland, Belgien, Danmark, Frankrike, Irland, Luxemburg, Norge, Nederländerna och Sverige beslutade den 6 juni 2016 att stärka sitt samarbete kring havsbaserad vindkraft. Tillsammans med de kommissionsledamöter som har ansvar för energiunionen och klimat undertecknade de en handlingsplan som är specifik för kontinentens nordliga hav. Detta samarbete kommer bland annat att leda till en harmonisering av bestämmelserna och av systemet för subventioner till den havsbaserade vindkraften samt till en sammankoppling av elnäten.

| 1.5.1 | EESK rekommenderar starkt att man följer en liknande strategi när det gäller havsenergin, oavsett om det handlar om havsströmskraftverk eller tidvattenkraftverk, en strategi för samarbete mellan medlemsstater och länder i EU:s grannskap som har platser som lämpar sig för detta slags anläggningar, dvs. främst länder belägna vid Atlanten och Nordsjön. |
| --- | --- |

1.5.1

EESK rekommenderar starkt att man följer en liknande strategi när det gäller havsenergin, oavsett om det handlar om havsströmskraftverk eller tidvattenkraftverk, en strategi för samarbete mellan medlemsstater och länder i EU:s grannskap som har platser som lämpar sig för detta slags anläggningar, dvs. främst länder belägna vid Atlanten och Nordsjön.

| 1.6 | Man bör inte heller bortse från sådan teknik som ännu inte är färdigutvecklad, t.ex. vågkraft eller havsvärmekraft. I en tid med brist på offentliga medel måste tilldelningen av medlen dock uppfylla vissa effektivitetskriterier och därför bör man prioritera de teknikformer som ser mest lovande ut på kort sikt. |
| --- | --- |

1.6

Man bör inte heller bortse från sådan teknik som ännu inte är färdigutvecklad, t.ex. vågkraft eller havsvärmekraft. I en tid med brist på offentliga medel måste tilldelningen av medlen dock uppfylla vissa effektivitetskriterier och därför bör man prioritera de teknikformer som ser mest lovande ut på kort sikt.

| 1.7 | Genom att investera på detta område skulle EU på sikt kunna hävda sig och gå i täten för nya förnybara energikällor. De europeiska företagen innehar redan 40 % av patenten inom förnybar energi. EESK anser att man bör fortsätta med forsknings- och utvecklingsinsatserna inte bara inom havsenergin utan också inom lagring av energi som produceras ur intermittenta energikällor så att produktionen av förnybar energi blir jämnare. |
| --- | --- |

1.7

Genom att investera på detta område skulle EU på sikt kunna hävda sig och gå i täten för nya förnybara energikällor. De europeiska företagen innehar redan 40 % av patenten inom förnybar energi. EESK anser att man bör fortsätta med forsknings- och utvecklingsinsatserna inte bara inom havsenergin utan också inom lagring av energi som produceras ur intermittenta energikällor så att produktionen av förnybar energi blir jämnare.

| 1.8 | Man bör inte falla för frestelsen att endast avsätta subventioner till klassiska förnybara energiformer. En sådan hållning skulle tendera att minska antalet alternativ och snedvrida ekonomin för förnybar energi till förmån för teknik som främjas av en effektiv lobby. |
| --- | --- |

1.8

Man bör inte falla för frestelsen att endast avsätta subventioner till klassiska förnybara energiformer. En sådan hållning skulle tendera att minska antalet alternativ och snedvrida ekonomin för förnybar energi till förmån för teknik som främjas av en effektiv lobby.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den största delen av vår planet är täckt av hav, och det vore mer korrekt att kalla den för ”planeten havet” i stället för ”planeten jorden”. Människan har alltid levt på den föda som finns i vattnet. På senare tid har hon också lyckats exploatera de resurser som finns på eller under havsbottnen (flermetalliska noduler, råolja m.m.). Den energi som genereras av världshaven har utnyttjats i århundraden, dock i liten skala, med hjälp av de tidvattenkvarnar som man finner på vissa kuststräckor. |
| --- | --- |

2.1

Den största delen av vår planet är täckt av hav, och det vore mer korrekt att kalla den för ”planeten havet” i stället för ”planeten jorden”. Människan har alltid levt på den föda som finns i vattnet. På senare tid har hon också lyckats exploatera de resurser som finns på eller under havsbottnen (flermetalliska noduler, råolja m.m.). Den energi som genereras av världshaven har utnyttjats i århundraden, dock i liten skala, med hjälp av de tidvattenkvarnar som man finner på vissa kuststräckor.

| 2.2 | Nu när vi måste bekämpa alla former av föroreningar och minska utsläppen av växthusgaser bör detta väcka vårt intresse för den energipotential som finns i havet. Hur skulle EU och de medlemsstater som ligger vid havet för övrigt kunna bortse från de möjligheter som världshaven kan ge dem på energiområdet? |
| --- | --- |

2.2

Nu när vi måste bekämpa alla former av föroreningar och minska utsläppen av växthusgaser bör detta väcka vårt intresse för den energipotential som finns i havet. Hur skulle EU och de medlemsstater som ligger vid havet för övrigt kunna bortse från de möjligheter som världshaven kan ge dem på energiområdet?

| 2.3 | EU omfattar nämligen ett betydande havsområde, men exploateringen av de förnybara energiresurser som finns i dessa vidsträckta områden ligger ännu i hög grad i sin linda. EU och medlemsstaterna kan dock bidra till att stimulera innovativa företag och industrikoncerner inom energisektorn att införa ny teknik för exploatering av havsenergi. Det är detta som havsenergiforumet strävar efter att göra. |
| --- | --- |

2.3

EU omfattar nämligen ett betydande havsområde, men exploateringen av de förnybara energiresurser som finns i dessa vidsträckta områden ligger ännu i hög grad i sin linda. EU och medlemsstaterna kan dock bidra till att stimulera innovativa företag och industrikoncerner inom energisektorn att införa ny teknik för exploatering av havsenergi. Det är detta som havsenergiforumet strävar efter att göra.

| 2.4 | Det finns olika havsbaserade förnybara energikällor: vågor, strömmar, tidvattenströmmar, temperaturskillnader mellan ytvatten och vindar. Varje teknik och metod har sina egna geografiska och ekologiska förutsättningar, och detta innebär att dessa innovativa teknikformer endast kan användas om man tar hänsyn till deras begränsningar och konsekvenser. |
| --- | --- |

2.4

Det finns olika havsbaserade förnybara energikällor: vågor, strömmar, tidvattenströmmar, temperaturskillnader mellan ytvatten och vindar. Varje teknik och metod har sina egna geografiska och ekologiska förutsättningar, och detta innebär att dessa innovativa teknikformer endast kan användas om man tar hänsyn till deras begränsningar och konsekvenser.

3.   Exploatering av energi från havsströmmar, tidvatten och vågor: havsströmskraftverk

| 3.1 | Alla som någonsin betraktat ett lugnt eller upprört hav vet att denna vidd är i ständig rörelse och att det finns krafter som medverkar till detta. Det är därför naturligt att ställa sig frågan om man kan exploatera eller fånga upp den energi som produceras av havet. |
| --- | --- |

3.1

Alla som någonsin betraktat ett lugnt eller upprört hav vet att denna vidd är i ständig rörelse och att det finns krafter som medverkar till detta. Det är därför naturligt att ställa sig frågan om man kan exploatera eller fånga upp den energi som produceras av havet.

| 3.2 | Vilka former av teknik har studerats eller införts i praktiken?






  — | Fördämningar i flodmynningar med tidvattendrivna turbiner: I Frankrike har fördämningen i floden Rance fungerat tillfredsställande i flera årtionden. Det finns två projekt i Storbritannien, men dessa har blockerats av olika miljöorganisationer. |
| --- | --- | --- |

3.2

Vilka former av teknik har studerats eller införts i praktiken?

—

Fördämningar i flodmynningar med tidvattendrivna turbiner: I Frankrike har fördämningen i floden Rance fungerat tillfredsställande i flera årtionden. Det finns två projekt i Storbritannien, men dessa har blockerats av olika miljöorganisationer.

| — | Turbiner på öppet hav som monterats på torn eller bojar. |
| --- | --- |

—

Turbiner på öppet hav som monterats på torn eller bojar.

| — | Turbiner som monterats på havsbottnen (havsströmskraftverk). Det finns projekt i Bretagne som snart kommer att genomföras. |
| --- | --- |

—

Turbiner som monterats på havsbottnen (havsströmskraftverk). Det finns projekt i Bretagne som snart kommer att genomföras.

| 3.3 | I praktiken verkar framför allt exploateringen av tidvattenströmmar vara den mest lovande tekniken. Vilken potential varje teknik har hänger dock i hög grad samman med var den används. De mest intressanta områdena är de delar av Atlanten och Nordsjön där tidvattenkoefficienterna är som högst. Effektiviteten är nämligen som mest märkbar i områden med stora skillnader mellan ebb och flod. Den stora fördelen med denna typ av exploatering är att den ger en förutsägbar och regelbunden energi eftersom tidvattenströmmarna är konstanta och storleken på dem väl känd på förhand.
  Enligt EDF uppgår den potential som skulle kunna utnyttjas i EU till cirka 5 GW (varav 2,5 från den franska kusten), vilket motsvarar tolv kärnreaktorer på 10 800 MW. Exploateringen av tidvattenströmmarna är dock fortfarande föremål för teknisk forskning och ännu inte redo att tas i bruk, bortsett från fördämningen i floden Rance. |
| --- | --- |

3.3

I praktiken verkar framför allt exploateringen av tidvattenströmmar vara den mest lovande tekniken. Vilken potential varje teknik har hänger dock i hög grad samman med var den används. De mest intressanta områdena är de delar av Atlanten och Nordsjön där tidvattenkoefficienterna är som högst. Effektiviteten är nämligen som mest märkbar i områden med stora skillnader mellan ebb och flod. Den stora fördelen med denna typ av exploatering är att den ger en förutsägbar och regelbunden energi eftersom tidvattenströmmarna är konstanta och storleken på dem väl känd på förhand.

Enligt EDF uppgår den potential som skulle kunna utnyttjas i EU till cirka 5 GW (varav 2,5 från den franska kusten), vilket motsvarar tolv kärnreaktorer på 10 800 MW. Exploateringen av tidvattenströmmarna är dock fortfarande föremål för teknisk forskning och ännu inte redo att tas i bruk, bortsett från fördämningen i floden Rance.

| 3.4 | Vilka former av teknik med havsströmskraftverk håller på att testas?






  — | I Bretagne, i höjd med Paimpol, sänkte man 2014 ned Arcouest (1,5 MW), en prototyp för ett havsströmskraftverk. Detta havsströmskraftverk har utvecklats av Open Hydro (fartygsbyggnadskoncernen DCNS) för EDF:s första park av havsströmskraftverk vid Paimpol/Bréhat. Det består av fyra turbiner med en installerad effekt på 2–3 MW. Det handlar om en enkel och robust anordning som är öppen i mitten, med en låghastighetsrotor som fungerar utan smörjmedel, vilket minimerar inverkan på det marina livet. Detta havsströmskraftverk testades under fyra månader. Turbinen roterade oavbrutet i 1 500 timmar och många mekaniska och elektriska mätningar gjordes. Testerna gav positiva resultat och visade att detta slags havsströmskraftverk är livskraftigt. Man beslutade därför att ta en demonstrationspark i bruk under sommaren 2015. Turbinerna har byggts och är klara att installeras, men väder- och sjöförhållandena har lett till att installationen skjutits upp. Det är värt att notera att de båda turbinerna byggdes i Cherbourg och Brest, vilket visar att denna nya teknik kan ge upphov till ny industriell verksamhet i kustområdena. |
| --- | --- | --- |

3.4

Vilka former av teknik med havsströmskraftverk håller på att testas?

—

I Bretagne, i höjd med Paimpol, sänkte man 2014 ned Arcouest (1,5 MW), en prototyp för ett havsströmskraftverk. Detta havsströmskraftverk har utvecklats av Open Hydro (fartygsbyggnadskoncernen DCNS) för EDF:s första park av havsströmskraftverk vid Paimpol/Bréhat. Det består av fyra turbiner med en installerad effekt på 2–3 MW. Det handlar om en enkel och robust anordning som är öppen i mitten, med en låghastighetsrotor som fungerar utan smörjmedel, vilket minimerar inverkan på det marina livet. Detta havsströmskraftverk testades under fyra månader. Turbinen roterade oavbrutet i 1 500 timmar och många mekaniska och elektriska mätningar gjordes. Testerna gav positiva resultat och visade att detta slags havsströmskraftverk är livskraftigt. Man beslutade därför att ta en demonstrationspark i bruk under sommaren 2015. Turbinerna har byggts och är klara att installeras, men väder- och sjöförhållandena har lett till att installationen skjutits upp. Det är värt att notera att de båda turbinerna byggdes i Cherbourg och Brest, vilket visar att denna nya teknik kan ge upphov till ny industriell verksamhet i kustområdena.

| — | Halvt nedsänkbara havsströmskraftverk som kan lyftas upp för underhåll. Detta är en brittisk teknik som utvecklats av bolaget Tidalstream. Prototypen har tagits fram för ett STT (ship to turbine) som är verksamt i Pentlandsundet. Det är en anordning som består av fyra turbiner med en diameter på 20 m och en total maximumkapacitet på 4 MW. Om man jämför detta system med ett vindkraftverk till havs noterar man att vindkraftverket måste ha en diameter på 100 m med en vindhastighet på 10 m/s för att uppnå samma effekt. Vindkraftverkets fundament, 25 m under vattenytan, är dessutom mer än 25 % större än det för STT. Tidalstream anser därför att deras system är konkurrenskraftigt jämfört med vindkraftverk till havs och på land. Kostnaden för el som produceras av STT-systemet kan uppgå till 0,03 brittiska pund per kWh (ungefär 0,044 euro per kWh). Detta system har testats i försök i Themsen och visat sig vara livskraftigt. |
| --- | --- |

—

Halvt nedsänkbara havsströmskraftverk som kan lyftas upp för underhåll. Detta är en brittisk teknik som utvecklats av bolaget Tidalstream. Prototypen har tagits fram för ett STT (ship to turbine) som är verksamt i Pentlandsundet. Det är en anordning som består av fyra turbiner med en diameter på 20 m och en total maximumkapacitet på 4 MW. Om man jämför detta system med ett vindkraftverk till havs noterar man att vindkraftverket måste ha en diameter på 100 m med en vindhastighet på 10 m/s för att uppnå samma effekt. Vindkraftverkets fundament, 25 m under vattenytan, är dessutom mer än 25 % större än det för STT. Tidalstream anser därför att deras system är konkurrenskraftigt jämfört med vindkraftverk till havs och på land. Kostnaden för el som produceras av STT-systemet kan uppgå till 0,03 brittiska pund per kWh (ungefär 0,044 euro per kWh). Detta system har testats i försök i Themsen och visat sig vara livskraftigt.

| — | Havsströmskraftverk som monterats på torn från Marine Current Turbines. Denna teknik kräver att man förankrar ett torn på havsbottnen, och detta förutsätter ett begränsat havsdjup. Havsströmskraftverkets turbiner glider utmed tornet, och detta gör att man kan lyfta upp dem ur vattnet för service och underhåll. |
| --- | --- |

—

Havsströmskraftverk som monterats på torn från Marine Current Turbines. Denna teknik kräver att man förankrar ett torn på havsbottnen, och detta förutsätter ett begränsat havsdjup. Havsströmskraftverkets turbiner glider utmed tornet, och detta gör att man kan lyfta upp dem ur vattnet för service och underhåll.

| — | Havsströmskraftverk där turbinerna monterats på en förankrad boj installerades 2003 i Hammerfestsundet i Norge. |
| --- | --- |

—

Havsströmskraftverk där turbinerna monterats på en förankrad boj installerades 2003 i Hammerfestsundet i Norge.

| — | Slutligen har vi tidvattenturbiner som monteras under en fördämning i en flodmynning, såsom den i floden Rance, som är det äldsta exemplet av detta slag och som varit i bruk sedan 1960-talet. Två projekt är föremål för studier i Storbritannien, men de har stoppats av miljöskäl. |
| --- | --- |

—

Slutligen har vi tidvattenturbiner som monteras under en fördämning i en flodmynning, såsom den i floden Rance, som är det äldsta exemplet av detta slag och som varit i bruk sedan 1960-talet. Två projekt är föremål för studier i Storbritannien, men de har stoppats av miljöskäl.

4.   Exploatering av energi från vågor: vågkraft

| 4.1 | Det finns ett brett spektrum av lösningar med vågkraft: vissa prototyper sänks ned, medan andra befinner sig på ytan, på stranden eller till havs. Systemen för att fånga upp energi varierar från en prototyp till en annan: system för att fånga upp mekanisk energi på ytan (vågrörelser) eller under vattnet (translationer eller cirkelformiga rörelser), för att fånga upp tryckskillnaderna när vågor passerar (variationer i vattenståndet) eller för att fysiskt fånga upp en vattenmassa med hjälp av en reservoar. |
| --- | --- |

4.1

Det finns ett brett spektrum av lösningar med vågkraft: vissa prototyper sänks ned, medan andra befinner sig på ytan, på stranden eller till havs. Systemen för att fånga upp energi varierar från en prototyp till en annan: system för att fånga upp mekanisk energi på ytan (vågrörelser) eller under vattnet (translationer eller cirkelformiga rörelser), för att fånga upp tryckskillnaderna när vågor passerar (variationer i vattenståndet) eller för att fysiskt fånga upp en vattenmassa med hjälp av en reservoar.

| 4.2 | Den främsta nackdelen är att energin från vågor, till skillnad från den från tidvattenströmmar, inte är särskilt förutsägbar. Exploateringen av energi från vågor är för närvarande föremål för teknisk forskning och ännu inte redo att tas i bruk. Det finns dock sex olika teknikformer som testas:






  — | Flytande, ledade kedjor, även kallade ”havsormar”: Dessa består av långa flytande element som bildar en rad i vindriktningen, vinkelrätt mot vågorna, och där huvudet är förankrat i havsbottnen med hjälp av en kabel. Vågorna gör att kedjan oscillerar, och oscillationerna exploateras vid skarvarna för att komprimera en hydraulisk vätska som driver en turbin. Detta system har testats med varierande framgång. |
| --- | --- | --- |

4.2

Den främsta nackdelen är att energin från vågor, till skillnad från den från tidvattenströmmar, inte är särskilt förutsägbar. Exploateringen av energi från vågor är för närvarande föremål för teknisk forskning och ännu inte redo att tas i bruk. Det finns dock sex olika teknikformer som testas:

—

Flytande, ledade kedjor, även kallade ”havsormar”: Dessa består av långa flytande element som bildar en rad i vindriktningen, vinkelrätt mot vågorna, och där huvudet är förankrat i havsbottnen med hjälp av en kabel. Vågorna gör att kedjan oscillerar, och oscillationerna exploateras vid skarvarna för att komprimera en hydraulisk vätska som driver en turbin. Detta system har testats med varierande framgång.

| — | Oscillerande vågsvallskonverterare. |
| --- | --- |

—

Oscillerande vågsvallskonverterare.

| — | Oscillerande vattenpelare. |
| --- | --- |

—

Oscillerande vattenpelare.

| — | Tryckdifferensanordningar. |
| --- | --- |

—

Tryckdifferensanordningar.

| — | Vattenpelare. |
| --- | --- |

—

Vattenpelare.

| — | Vattendrivna turbiner. |
| --- | --- |

—

Vattendrivna turbiner.

5.   Exploatering av havsvärmekraft

| 5.1 | Denna teknik går ut på att man utnyttjar temperaturskillnaden mellan ytvattnet och djupvattnet i haven. En vanlig förkortning är OTEC (ocean thermal energy conversion). I EU:s texter används termen hydrotermisk energi för ”energi lagrad i form av värme i ytvattnet”. |
| --- | --- |

5.1

Denna teknik går ut på att man utnyttjar temperaturskillnaden mellan ytvattnet och djupvattnet i haven. En vanlig förkortning är OTEC (ocean thermal energy conversion). I EU:s texter används termen hydrotermisk energi för ”energi lagrad i form av värme i ytvattnet”.

| 5.2 | Solenergin gör att vattentemperaturen på ytan är högre och kan överstiga 25 oC i den intertropiska zonen, medan vattnet på djupet, som inte utsätts för solstrålning, är kallt, mellan cirka 2 oC och 4 oC, utom i slutna hav såsom Medelhavet. De kalla skikten blandas dessutom inte med de varma skikten. Denna temperaturskillnad kan exploateras med en värmemotor. Denna behöver en kall källa och en varm källa för att producera energi och använder omväxlande djupvatten och ytvatten som källor. |
| --- | --- |

5.2

Solenergin gör att vattentemperaturen på ytan är högre och kan överstiga 25 oC i den intertropiska zonen, medan vattnet på djupet, som inte utsätts för solstrålning, är kallt, mellan cirka 2 oC och 4 oC, utom i slutna hav såsom Medelhavet. De kalla skikten blandas dessutom inte med de varma skikten. Denna temperaturskillnad kan exploateras med en värmemotor. Denna behöver en kall källa och en varm källa för att producera energi och använder omväxlande djupvatten och ytvatten som källor.

| 5.3 | För att kunna fungera på bästa möjliga sätt och vara lönsam måste detta slags exploatering av havsvärmekraften dock bedrivas i vissa särskilda områden med en viss ytvattentemperatur och ett visst vattendjup. De rörledningar som behövs kan nå ned till cirka tusen meters djup till en rimlig kostnad och med hjälp av befintlig teknik. Det vore därför absurt att förlägga havsvärmekraftverken flera kilometer från kusterna. Detta skulle kräva längre ledningar och därmed innebära extrakostnader. I själva verket ligger det bästa området mellan Kräftans och Stenbockens vändkretsar, dvs. mellan latituderna 30o nordlig bredd och 30o sydlig bredd, dvs. i EU:s yttersta randområden. |
| --- | --- |

5.3

För att kunna fungera på bästa möjliga sätt och vara lönsam måste detta slags exploatering av havsvärmekraften dock bedrivas i vissa särskilda områden med en viss ytvattentemperatur och ett visst vattendjup. De rörledningar som behövs kan nå ned till cirka tusen meters djup till en rimlig kostnad och med hjälp av befintlig teknik. Det vore därför absurt att förlägga havsvärmekraftverken flera kilometer från kusterna. Detta skulle kräva längre ledningar och därmed innebära extrakostnader. I själva verket ligger det bästa området mellan Kräftans och Stenbockens vändkretsar, dvs. mellan latituderna 30o nordlig bredd och 30o sydlig bredd, dvs. i EU:s yttersta randområden.

6.   Exploatering av vindkraft till havs: havsbaserade vindkraftverk

| 6.1 | Även om det inte handlar om havsenergi i strikt bemärkelse bör man också nämna vindkraftverk som är förankrade på havsbottnen eller flytande (men naturligtvis också förankrade). De utgör den överlägset bäst utvecklade havsbaserade tekniken och framstår nästan som konventionella jämfört med de former av teknik som tas upp ovan. De har dock en obestridlig miljöpåverkan och visuell effekt. Ofta har frågan om konflikter med fiskare om utnyttjandet tagits upp. I praktiken är vindkraftsparker med förankring på havsbottnen de facto marina reservat där fiskarna frodas. På ett indirekt sätt gagnar dessa anläggningar alltså yrkesfiskarna genom att fiskebestånden återskapas i dessa områden med fiskeförbud där tornens fundament fungerar som konstgjorda rev. |
| --- | --- |

6.1

Även om det inte handlar om havsenergi i strikt bemärkelse bör man också nämna vindkraftverk som är förankrade på havsbottnen eller flytande (men naturligtvis också förankrade). De utgör den överlägset bäst utvecklade havsbaserade tekniken och framstår nästan som konventionella jämfört med de former av teknik som tas upp ovan. De har dock en obestridlig miljöpåverkan och visuell effekt. Ofta har frågan om konflikter med fiskare om utnyttjandet tagits upp. I praktiken är vindkraftsparker med förankring på havsbottnen de facto marina reservat där fiskarna frodas. På ett indirekt sätt gagnar dessa anläggningar alltså yrkesfiskarna genom att fiskebestånden återskapas i dessa områden med fiskeförbud där tornens fundament fungerar som konstgjorda rev.

| 6.2 | Det är den vanligaste tekniken i Europa för närvarande, och den är i full expansion. Till dags dato har det anlagts nästan hundra vindkraftsparker, huvudsakligen i Nordsjön, Atlanten (Storbritannien) och Östersjön. Det finns få anläggningar eller projekt i Medelhavet, som är ett djupt hav med liten eller ingen kontinentalsockel. |
| --- | --- |

6.2

Det är den vanligaste tekniken i Europa för närvarande, och den är i full expansion. Till dags dato har det anlagts nästan hundra vindkraftsparker, huvudsakligen i Nordsjön, Atlanten (Storbritannien) och Östersjön. Det finns få anläggningar eller projekt i Medelhavet, som är ett djupt hav med liten eller ingen kontinentalsockel.

| 6.3 | De viktigaste milstolparna i genomförandet av denna teknik kan sammanfattas enligt följande:






  — | Den första havsbaserade anläggningen öppnades 1991 i Danmark (Vindeby) och uppnår en effekt på 450 kW. |
| --- | --- | --- |

6.3

De viktigaste milstolparna i genomförandet av denna teknik kan sammanfattas enligt följande:

—

Den första havsbaserade anläggningen öppnades 1991 i Danmark (Vindeby) och uppnår en effekt på 450 kW.

| — | Den anläggning som har djupast förankring på havsbottnen når ned till 45 m och anlades i Storbritannien 2007 (Beatrice Wind Farm). Den uppnår en effekt på två gånger 5 MW. |
| --- | --- |

—

Den anläggning som har djupast förankring på havsbottnen når ned till 45 m och anlades i Storbritannien 2007 (Beatrice Wind Farm). Den uppnår en effekt på två gånger 5 MW.

| — | Det första flytande vindkraftverket på djupt vatten (220 m) är från 2009. Det befinner sig i Norge (Hywind) och uppnår en effekt på 2,3 MW. |
| --- | --- |

—

Det första flytande vindkraftverket på djupt vatten (220 m) är från 2009. Det befinner sig i Norge (Hywind) och uppnår en effekt på 2,3 MW.

| — | Det mest kraftfulla havsbaserade vindkraftverket uppnår en effekt på 6 MW och befinner sig i Belgien (Bligh Bank). |
| --- | --- |

—

Det mest kraftfulla havsbaserade vindkraftverket uppnår en effekt på 6 MW och befinner sig i Belgien (Bligh Bank).

| — | Den största havsbaserade vindkraftsparken håller på att uppföras i Storbritannien, på Doggers bankar. Den bör uppnå en effekt på 12 000 MW med 166 turbiner. Man bör notera att Förenade kungariket, där man är mån om sitt energioberoende, redan har 1 452 turbiner fördelade över 27 vindkraftsparker. |
| --- | --- |

—

Den största havsbaserade vindkraftsparken håller på att uppföras i Storbritannien, på Doggers bankar. Den bör uppnå en effekt på 12 000 MW med 166 turbiner. Man bör notera att Förenade kungariket, där man är mån om sitt energioberoende, redan har 1 452 turbiner fördelade över 27 vindkraftsparker.

| 6.4 | Det finns också två viktiga projekt utanför Frankrikes kust, det ena i Bretagne och det andra mellan öarna Noirmoutier och Yeu. Anbudsinfordringarna har inletts och de konsortier som ska genomföra projekten har valts ut. |
| --- | --- |

6.4

Det finns också två viktiga projekt utanför Frankrikes kust, det ena i Bretagne och det andra mellan öarna Noirmoutier och Yeu. Anbudsinfordringarna har inletts och de konsortier som ska genomföra projekten har valts ut.

| 6.5 | De havsbaserade vindkraftsparkernas ekonomiska avkastning beror på var de är belägna och framför allt på hur stark och regelbunden vinden är. Den kan alltså variera med en faktor två. Vid låg efterfrågan har det ibland hänt att de energiöverskott som vindkraftverket producerar sålts till negativa priser på kontantmarknaderna. Det stora uppsvinget inom detta slags elproduktion kommer på så sätt kanske att leda till överskott som är svåra att exploatera eftersom de är starkt beroende av unika och slumpmässiga väderförhållanden (se professor Gerd Wolfs yttrande om intermittenta energiformer). |
| --- | --- |

6.5

De havsbaserade vindkraftsparkernas ekonomiska avkastning beror på var de är belägna och framför allt på hur stark och regelbunden vinden är. Den kan alltså variera med en faktor två. Vid låg efterfrågan har det ibland hänt att de energiöverskott som vindkraftverket producerar sålts till negativa priser på kontantmarknaderna. Det stora uppsvinget inom detta slags elproduktion kommer på så sätt kanske att leda till överskott som är svåra att exploatera eftersom de är starkt beroende av unika och slumpmässiga väderförhållanden (se professor Gerd Wolfs yttrande om intermittenta energiformer).

| 6.6 | Utvecklingen av denna metod och de tekniska framsteg som gjorts i exploateringen av vindkraftverken de senaste 20 åren har sänkt investerings- och driftskostnaderna. I början av 2000-talet uppgick kostnaden per producerad megawattimme till 190 euro. Nu ligger den på mellan 140 och 160 euro. Som jämförelse kan nämnas att en modern kärnreaktor av EPR-typen (europeisk tryckvattenreaktor) producerar en megawattimme för 130 euro. Denna produktion är dock stabil och förutsägbar. |
| --- | --- |

6.6

Utvecklingen av denna metod och de tekniska framsteg som gjorts i exploateringen av vindkraftverken de senaste 20 åren har sänkt investerings- och driftskostnaderna. I början av 2000-talet uppgick kostnaden per producerad megawattimme till 190 euro. Nu ligger den på mellan 140 och 160 euro. Som jämförelse kan nämnas att en modern kärnreaktor av EPR-typen (europeisk tryckvattenreaktor) producerar en megawattimme för 130 euro. Denna produktion är dock stabil och förutsägbar.

| 6.7 | Annan teknik för havsbaserad exploatering måste naturligtvis kunna bemöta denna konkurrens från vindkraftverken till havs för att kunna utvecklas i industriell skala och bevisa att den skapar konkurrensfördelar jämfört med de havsbaserade vindkraftverken, som medför betydande underhålls- och övervakningskostnader. I dag verkar havsströmskraftverk och fördämningar i flodmynningar vara de mest effektiva och lönsamma systemen. En av fördelarna med dem är att de producerar förutsägbar och regelbunden energi. |
| --- | --- |

6.7

Annan teknik för havsbaserad exploatering måste naturligtvis kunna bemöta denna konkurrens från vindkraftverken till havs för att kunna utvecklas i industriell skala och bevisa att den skapar konkurrensfördelar jämfört med de havsbaserade vindkraftverken, som medför betydande underhålls- och övervakningskostnader. I dag verkar havsströmskraftverk och fördämningar i flodmynningar vara de mest effektiva och lönsamma systemen. En av fördelarna med dem är att de producerar förutsägbar och regelbunden energi.

7.   Hur ser framtiden ut för havsbaserad förnybar energi?

| 7.1 | Eftersom det handlar om grön energi är havsbaserad förnybar energi berättigad till stöd från olika europeiska eller nationella system, däribland ett förmånligt inköpspris. Om man bortser från de havsbaserade vindkraftverken har denna teknik dock ännu inte testats ”i verkliga livet”, framför allt inte havsströmskraftverken. Förhoppningsvis kommer en viss miljökonservatism inte att leda till att ny teknik som håller på att testas motverkas. Vi vet att fördämningar i flodmynningar inte har kunnat utvecklas, framför allt på grund av det häftiga motståndet från miljöaktivister och fiskare. Alla anläggningar medför miljökonsekvenser. Man bör därför på noggrannast möjliga sätt kunna mäta dem för att kunna bedöma det verkliga förhållandet mellan kostnader och fördelar. |
| --- | --- |

7.1

Eftersom det handlar om grön energi är havsbaserad förnybar energi berättigad till stöd från olika europeiska eller nationella system, däribland ett förmånligt inköpspris. Om man bortser från de havsbaserade vindkraftverken har denna teknik dock ännu inte testats ”i verkliga livet”, framför allt inte havsströmskraftverken. Förhoppningsvis kommer en viss miljökonservatism inte att leda till att ny teknik som håller på att testas motverkas. Vi vet att fördämningar i flodmynningar inte har kunnat utvecklas, framför allt på grund av det häftiga motståndet från miljöaktivister och fiskare. Alla anläggningar medför miljökonsekvenser. Man bör därför på noggrannast möjliga sätt kunna mäta dem för att kunna bedöma det verkliga förhållandet mellan kostnader och fördelar.

| 7.2 | För en kort tid sedan sänktes en första park av havsströmskraftverk ned mellan Paimpol och ön Bréhat. Strömmarna när tidvattnet stiger och drar sig tillbaka inverkar på turbinbladen. Varje maskin kan uppnå en effekt på 1 MW och dessa havsströmskraftverk kommer att kunna tillgodose elbehoven för 3 000 hushåll. |
| --- | --- |

7.2

För en kort tid sedan sänktes en första park av havsströmskraftverk ned mellan Paimpol och ön Bréhat. Strömmarna när tidvattnet stiger och drar sig tillbaka inverkar på turbinbladen. Varje maskin kan uppnå en effekt på 1 MW och dessa havsströmskraftverk kommer att kunna tillgodose elbehoven för 3 000 hushåll.

| 7.3 | Effektiviteten i all teknik för exploatering av havsenergi beror slutligen på var exploateringen sker. Det handlar alltså inte om en energikälla som är effektiv överallt. Det kommer därför att behövas mer förnuft på detta område än för vissa andra subventionerade förnybara energiformer, som t.ex. solpaneler, som ibland monteras mer av skatte- än av effektivitetsskäl. Man bör också understryka att koldioxidbeskattningen kommer att göra teknik för produktion av förnybar energi som ännu befinner sig i sin linda mer intressant ur ett ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

7.3

Effektiviteten i all teknik för exploatering av havsenergi beror slutligen på var exploateringen sker. Det handlar alltså inte om en energikälla som är effektiv överallt. Det kommer därför att behövas mer förnuft på detta område än för vissa andra subventionerade förnybara energiformer, som t.ex. solpaneler, som ibland monteras mer av skatte- än av effektivitetsskäl. Man bör också understryka att koldioxidbeskattningen kommer att göra teknik för produktion av förnybar energi som ännu befinner sig i sin linda mer intressant ur ett ekonomiskt perspektiv.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om 2030-agendan – ett EU som engagerar sig för hållbar utveckling globalt

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 034/09)

| Föredragande: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 29.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 141/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

29.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

20.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

141/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar 2030-agendan, eftersom den inbegriper en ambitiös uppsättning mål och delmål för att förändra vår värld och markerar en historisk förändring av hur ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader hanteras världen över. Eftersom Europeiska unionen (EU) spelar en viktig internationell roll i frågor som rör diplomati, främjande av mänskliga rättigheter, handel, utveckling och humanitärt bistånd, samt i samarbetet med multilaterala organisationer och bilateralt med tredjeländer, kan den ha stort inflytande på genomförandet av målen för hållbar utveckling på en global nivå. Att rapporteringen är frivillig kan dock undergräva det enhetliga, effektiva och mätbara genomförandet av 2030-agendan. EESK uppmanar EU att behandla genomförandet av 2030-agendan som en skyldighet och en möjlighet att forma EU:s framtida politik och program. EESK påpekar också att EU bör anamma 2030-agendan eftersom den utgör och tillhandahåller ett nytt framåtblickande budskap för att göra EU till en union för hållbar utveckling och för unionsmedborgarna och resten av världen presenterar en ny vision för utveckling som inkluderar människan. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar 2030-agendan, eftersom den inbegriper en ambitiös uppsättning mål och delmål för att förändra vår värld och markerar en historisk förändring av hur ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader hanteras världen över. Eftersom Europeiska unionen (EU) spelar en viktig internationell roll i frågor som rör diplomati, främjande av mänskliga rättigheter, handel, utveckling och humanitärt bistånd, samt i samarbetet med multilaterala organisationer och bilateralt med tredjeländer, kan den ha stort inflytande på genomförandet av målen för hållbar utveckling på en global nivå. Att rapporteringen är frivillig kan dock undergräva det enhetliga, effektiva och mätbara genomförandet av 2030-agendan. EESK uppmanar EU att behandla genomförandet av 2030-agendan som en skyldighet och en möjlighet att forma EU:s framtida politik och program. EESK påpekar också att EU bör anamma 2030-agendan eftersom den utgör och tillhandahåller ett nytt framåtblickande budskap för att göra EU till en union för hållbar utveckling och för unionsmedborgarna och resten av världen presenterar en ny vision för utveckling som inkluderar människan.

| 1.2 | 2030-agendan återspeglar till fullo de europeiska värderingarna välstånd för alla, mänskliga rättigheter, social rättvisa, fattigdomsbekämpning, demokratisk samhällsstyrning, den sociala marknadsekonomin och miljöskydd. Därför förväntas EU ta på sig en ledande roll i genomförandet av 2030-agendan och bidra till att målen för hållbar utveckling uppnås på en global nivå. På så sätt kommer EU att vinna erkännande som en ledande aktör när det gäller att främja en miljömässigt, socialt och ekonomiskt ansvarsfull och hållbar utveckling, samt respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, icke-diskriminering och stöd till utsatta grupper. Fattigdomsutrotning bör vara en övergripande prioritering i EU:s politik och program. Dessutom bör principerna om klimaträttvisa och ”rättvis övergång” integreras helt och hållet i EU:s övergripande strategi för genomförandet av 2030-agendan. |
| --- | --- |

1.2

2030-agendan återspeglar till fullo de europeiska värderingarna välstånd för alla, mänskliga rättigheter, social rättvisa, fattigdomsbekämpning, demokratisk samhällsstyrning, den sociala marknadsekonomin och miljöskydd. Därför förväntas EU ta på sig en ledande roll i genomförandet av 2030-agendan och bidra till att målen för hållbar utveckling uppnås på en global nivå. På så sätt kommer EU att vinna erkännande som en ledande aktör när det gäller att främja en miljömässigt, socialt och ekonomiskt ansvarsfull och hållbar utveckling, samt respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, icke-diskriminering och stöd till utsatta grupper. Fattigdomsutrotning bör vara en övergripande prioritering i EU:s politik och program. Dessutom bör principerna om klimaträttvisa och ”rättvis övergång” integreras helt och hållet i EU:s övergripande strategi för genomförandet av 2030-agendan.

| 1.3 | EESK framhåller att EU inte kommer att fullgöra sitt åtagande rörande hållbar utveckling på global nivå och på så sätt främja genomförandet av 2030-agendan väsentligt och effektivt om unionen inte genomför nödvändiga förändringar för att anpassa sin politik och sina program till den hållbara utvecklingens tre pelare på ett balanserat och inkluderande sätt. EU och medlemsstaterna har en moralisk och politisk skyldighet gentemot både unionsmedborgare och resten av världen att genomföra 2030-agendan på ett politiskt enhetligt och samordnat sätt. Det är mycket viktigt att EU-institutionerna och medlemsstaterna snarast kommer överens om en väg framåt på högsta politiska nivå genom ett interinstitutionellt avtal mellan kommissionen, rådet och parlamentet för att bygga en robust grund för ytterligare politiska åtgärder (1). Detta avtal om genomförandet av målen för hållbar utveckling bör utgöra grunden för en övergripande strategi för att integrera 2030-agendan i syfte att göra EU till en union för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller att EU inte kommer att fullgöra sitt åtagande rörande hållbar utveckling på global nivå och på så sätt främja genomförandet av 2030-agendan väsentligt och effektivt om unionen inte genomför nödvändiga förändringar för att anpassa sin politik och sina program till den hållbara utvecklingens tre pelare på ett balanserat och inkluderande sätt. EU och medlemsstaterna har en moralisk och politisk skyldighet gentemot både unionsmedborgare och resten av världen att genomföra 2030-agendan på ett politiskt enhetligt och samordnat sätt. Det är mycket viktigt att EU-institutionerna och medlemsstaterna snarast kommer överens om en väg framåt på högsta politiska nivå genom ett interinstitutionellt avtal mellan kommissionen, rådet och parlamentet för att bygga en robust grund för ytterligare politiska åtgärder (1). Detta avtal om genomförandet av målen för hållbar utveckling bör utgöra grunden för en övergripande strategi för att integrera 2030-agendan i syfte att göra EU till en union för hållbar utveckling.

| 1.4 | Liksom i ett tidigare yttrande (2) kräver EESK att man bildar det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling för att främja och bevaka genomförandet av 2030-agendan, för att säkerställa att EU:s inre och yttre politik och program är förenliga. I detta forum bör alla parter, inklusive rådet, kommissionen, parlamentet och det civila samhället, delta fullt ut som nyckelaktörer för att säkerställa att unionsmedborgarna har insyn i forumets arbete och kan ställa det till svars. Kommittén är redo att underlätta denna process. |
| --- | --- |

1.4

Liksom i ett tidigare yttrande (2) kräver EESK att man bildar det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling för att främja och bevaka genomförandet av 2030-agendan, för att säkerställa att EU:s inre och yttre politik och program är förenliga. I detta forum bör alla parter, inklusive rådet, kommissionen, parlamentet och det civila samhället, delta fullt ut som nyckelaktörer för att säkerställa att unionsmedborgarna har insyn i forumets arbete och kan ställa det till svars. Kommittén är redo att underlätta denna process.

| 1.5 | EU själv bör aktivt presentera resultatet av en regelbunden frivillig översyn av dess inre och yttre politik och program för FN:s politiska högnivåforums sammanträden med start 2017. EU kommer att bli den första regionala organisationen som gör det. Vidare bör EU sammanställa årliga tematiska rapporter i linje med de årliga tematiska översynerna från FN:s politiska högnivåforum. Det civila samhället bör få medverka fullt ut i denna rapporteringsprocess genom det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling. Kommittén är redo att underlätta denna process (3). |
| --- | --- |

1.5

EU själv bör aktivt presentera resultatet av en regelbunden frivillig översyn av dess inre och yttre politik och program för FN:s politiska högnivåforums sammanträden med start 2017. EU kommer att bli den första regionala organisationen som gör det. Vidare bör EU sammanställa årliga tematiska rapporter i linje med de årliga tematiska översynerna från FN:s politiska högnivåforum. Det civila samhället bör få medverka fullt ut i denna rapporteringsprocess genom det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling. Kommittén är redo att underlätta denna process (3).

| 1.6 | EU har en förpliktelse att fullständigt rätta sig efter internationella och europeiska fördrag och avtal som rör skydd av miljö, mänskliga rättigheter och ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därför bör internationell och europeisk lagstiftning ligga till grund för EU:s strategi för genomförande, övervakning och översyn av 2030-agendan. 2030-agendans frivilliga karaktär får inte undergräva förpliktelsen att helt och hållet integrera internationella och europeiska rättsliga åtaganden i EU:s övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling. EU:s internationella åtaganden bör tillämpas på EU:s alla politiska åtgärder och program. |
| --- | --- |

1.6

EU har en förpliktelse att fullständigt rätta sig efter internationella och europeiska fördrag och avtal som rör skydd av miljö, mänskliga rättigheter och ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därför bör internationell och europeisk lagstiftning ligga till grund för EU:s strategi för genomförande, övervakning och översyn av 2030-agendan. 2030-agendans frivilliga karaktär får inte undergräva förpliktelsen att helt och hållet integrera internationella och europeiska rättsliga åtaganden i EU:s övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling. EU:s internationella åtaganden bör tillämpas på EU:s alla politiska åtgärder och program.

| 1.7 | Kommissionen bör se över hur instrument för yttre åtgärder tar hänsyn till 2030-agendan. Kartläggningen av EU:s yttre politik är det första steget, men det är inte tillräckligt och behöver åtföljas av en detaljerad och omfattande gapanalys för att identifiera verkliga skillnader som finns mellan befintliga yttre politiska åtgärder och program och framtida sådana som på ett avvägt och rättvist sätt bör innefatta och integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna i 2030-agendan. Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta specifika åtgärder för att införliva detta i det kommande meddelandet om genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.7

Kommissionen bör se över hur instrument för yttre åtgärder tar hänsyn till 2030-agendan. Kartläggningen av EU:s yttre politik är det första steget, men det är inte tillräckligt och behöver åtföljas av en detaljerad och omfattande gapanalys för att identifiera verkliga skillnader som finns mellan befintliga yttre politiska åtgärder och program och framtida sådana som på ett avvägt och rättvist sätt bör innefatta och integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna i 2030-agendan. Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta specifika åtgärder för att införliva detta i det kommande meddelandet om genomförandet av målen för hållbar utveckling.

| 1.8 | Kommissionen måste integrera 2030-agendan fullständigt i Europeiska unionens yttre åtgärder. EU är en viktig aktör i världen och samarbetar med andra parter (offentliga, mellanstatliga, icke-statliga och från den privata sektorn) genom sina yttre åtgärder och instrument. Därför bör kommissionen utnyttja viktiga politiska områden, såsom handel och utveckling, grannskap, miljö och klimatåtgärder, utrikes- och säkerhetspolitik, social och solidarisk ekonomi, främjande av mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd, katastrofriskreducering och tekniköverföring, för att proaktivt driva på genomförandet av 2030-agendan. Kommissionen måste fullt ut införliva och tillämpa 2030-agendan i det europeiska samförståndet om utveckling och EESK beklagar att den inte i tillräcklig utsträckning har ingått i EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken (4). Kommissionen bör i sitt efterlängtade och mycket försenade meddelande om 2030-agendan ha med ett meningsfullt program för att uppnå politisk enhetlighet och samordning angående yttre åtgärder och program för att säkerställa en hållbar utvecklingsstrategi som integreras i all yttre politik. |
| --- | --- |

1.8

Kommissionen måste integrera 2030-agendan fullständigt i Europeiska unionens yttre åtgärder. EU är en viktig aktör i världen och samarbetar med andra parter (offentliga, mellanstatliga, icke-statliga och från den privata sektorn) genom sina yttre åtgärder och instrument. Därför bör kommissionen utnyttja viktiga politiska områden, såsom handel och utveckling, grannskap, miljö och klimatåtgärder, utrikes- och säkerhetspolitik, social och solidarisk ekonomi, främjande av mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd, katastrofriskreducering och tekniköverföring, för att proaktivt driva på genomförandet av 2030-agendan. Kommissionen måste fullt ut införliva och tillämpa 2030-agendan i det europeiska samförståndet om utveckling och EESK beklagar att den inte i tillräcklig utsträckning har ingått i EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken (4). Kommissionen bör i sitt efterlängtade och mycket försenade meddelande om 2030-agendan ha med ett meningsfullt program för att uppnå politisk enhetlighet och samordning angående yttre åtgärder och program för att säkerställa en hållbar utvecklingsstrategi som integreras i all yttre politik.

| 1.9 | Kommissionen, och särskilt unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, bör inrätta effektiva mekanismer för att samordna offentligt utvecklingsbistånd och handlingsplanen från Addis Abeba på ett enhetligt sätt för att säkerställa att offentligt utvecklingsbistånd går till partnerskap och specifika program och projekt som utvecklas enligt 2030-agendans tre pelare och tar full hänsyn till principerna om fattigdomsutrotning, att inte lämna någon utanför, klimaträttvisa, rättvis övergång, tillväxt och utveckling för alla, att främja modernisering, utveckling av infrastruktur och hållbart företagande, bekämpning av ojämlikhet och att se till att mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

1.9

Kommissionen, och särskilt unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, bör inrätta effektiva mekanismer för att samordna offentligt utvecklingsbistånd och handlingsplanen från Addis Abeba på ett enhetligt sätt för att säkerställa att offentligt utvecklingsbistånd går till partnerskap och specifika program och projekt som utvecklas enligt 2030-agendans tre pelare och tar full hänsyn till principerna om fattigdomsutrotning, att inte lämna någon utanför, klimaträttvisa, rättvis övergång, tillväxt och utveckling för alla, att främja modernisering, utveckling av infrastruktur och hållbart företagande, bekämpning av ojämlikhet och att se till att mänskliga rättigheter respekteras.

| 1.10 | Kommittén rekommenderar att kommissionen tillämpar villkor liknande de som de europeiska struktur- och investeringsfonderna använder under processen för att integrera 2030-agendan i instrument för yttre åtgärder, och att liknande villkor som de som är kopplade till 2030-agendan därför bör tillämpas på all politik och alla program som rör målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén rekommenderar att kommissionen tillämpar villkor liknande de som de europeiska struktur- och investeringsfonderna använder under processen för att integrera 2030-agendan i instrument för yttre åtgärder, och att liknande villkor som de som är kopplade till 2030-agendan därför bör tillämpas på all politik och alla program som rör målen för hållbar utveckling.

| 1.11 | Unionens delegationer i tredjeländer bör genomföra undersökningar för att mäta allmänhetens kännedom och uppfattning om målen för hållbar utveckling. Kommissionen bör organisera och genomföra aktiviteter och kampanjer för att öka medvetenheten om 2030-agendan för hållbar utveckling i syfte att göra den till en europeisk agenda. Kommissionen bör genomföra regelbundna Eurobarometerundersökningar för att mäta unionsmedborgarnas kännedom och uppfattning om målen för hållbar utveckling. Det civila samhällets organisationer spelar en mycket viktig roll i denna process. |
| --- | --- |

1.11

Unionens delegationer i tredjeländer bör genomföra undersökningar för att mäta allmänhetens kännedom och uppfattning om målen för hållbar utveckling. Kommissionen bör organisera och genomföra aktiviteter och kampanjer för att öka medvetenheten om 2030-agendan för hållbar utveckling i syfte att göra den till en europeisk agenda. Kommissionen bör genomföra regelbundna Eurobarometerundersökningar för att mäta unionsmedborgarnas kännedom och uppfattning om målen för hållbar utveckling. Det civila samhällets organisationer spelar en mycket viktig roll i denna process.

| 1.12 | Kommittén uppmanar kommissionen att utfärda en årlig rapport om genomförandet av yttre åtgärder och användningen av fonder i samband med 2030-agendan. Denna bör ingå i de planerade årliga EU-rapporterna om genomförandet av målen för hållbar utveckling. Kommissionen bör också utarbeta och införliva ett antal indikatorer och referenspunkter för 2030-agendan i sin yttre politik och sina program för att underlätta utvärdering och bedömning av samt rapportering om hur effektivt EU:s yttre instrument stöder projekt och program som rör målen för hållbar utveckling och specifikt hur man i EU:s instrument för yttre åtgärder tar hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna i 2030-agendan. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén uppmanar kommissionen att utfärda en årlig rapport om genomförandet av yttre åtgärder och användningen av fonder i samband med 2030-agendan. Denna bör ingå i de planerade årliga EU-rapporterna om genomförandet av målen för hållbar utveckling. Kommissionen bör också utarbeta och införliva ett antal indikatorer och referenspunkter för 2030-agendan i sin yttre politik och sina program för att underlätta utvärdering och bedömning av samt rapportering om hur effektivt EU:s yttre instrument stöder projekt och program som rör målen för hållbar utveckling och specifikt hur man i EU:s instrument för yttre åtgärder tar hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna i 2030-agendan.

| 1.13 | Kommissionen bör främja flerpartsförvaltningsmodellen i sin yttre politik och sina program för att säkerställa att det civila samhällets organisationer blir genuina partner i genomförandet av målen för hållbar utveckling. Öppenhet, ansvarsskyldighet och partnerskap bör ligga till grund för denna nya beslutsfattandemetod som bygger på samråd och deltagande. För ett demokratiskt genomförande av 2030-agendan krävs det att det civila samhällets organisationer deltar på alla stadier, däribland övervakning och översyn. |
| --- | --- |

1.13

Kommissionen bör främja flerpartsförvaltningsmodellen i sin yttre politik och sina program för att säkerställa att det civila samhällets organisationer blir genuina partner i genomförandet av målen för hållbar utveckling. Öppenhet, ansvarsskyldighet och partnerskap bör ligga till grund för denna nya beslutsfattandemetod som bygger på samråd och deltagande. För ett demokratiskt genomförande av 2030-agendan krävs det att det civila samhällets organisationer deltar på alla stadier, däribland övervakning och översyn.

| 1.14 | Kommittén uppmanar kommissionen att integrera kapacitetsuppbyggnad inom det civila samhällets organisationer i sina finansieringsinstrument och i sin yttre politik och sina program. Kommissionen bör inrätta ett särskilt program och en budgetpost för att stödja kapacitetsuppbyggnad inom det civila samhällets organisationer så att de kan delta fullt ut i denna process. Befintliga program för kapacitetsuppbyggnad måste mer uttryckligen öppnas upp för sådana organisationer i det civila samhället som bygger broar mellan lokala frågor och samhällsstyrningsfrågor (5). |
| --- | --- |

1.14

Kommittén uppmanar kommissionen att integrera kapacitetsuppbyggnad inom det civila samhällets organisationer i sina finansieringsinstrument och i sin yttre politik och sina program. Kommissionen bör inrätta ett särskilt program och en budgetpost för att stödja kapacitetsuppbyggnad inom det civila samhällets organisationer så att de kan delta fullt ut i denna process. Befintliga program för kapacitetsuppbyggnad måste mer uttryckligen öppnas upp för sådana organisationer i det civila samhället som bygger broar mellan lokala frågor och samhällsstyrningsfrågor (5).

| 1.15 | Eftersom EESK samarbetar med många olika partner i många av världens länder är kommittén redo att underlätta ett genuint och meningsfullt deltagande för alla parter (främst från det civila samhället) i genomförandet och övervakningen av målen för hållbar utveckling. I detta syfte åtar sig kommittén att underlätta det civila samhällets deltagande i genomförandet på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.15

Eftersom EESK samarbetar med många olika partner i många av världens länder är kommittén redo att underlätta ett genuint och meningsfullt deltagande för alla parter (främst från det civila samhället) i genomförandet och övervakningen av målen för hållbar utveckling. I detta syfte åtar sig kommittén att underlätta det civila samhällets deltagande i genomförandet på nationell nivå.

2.   Inledning

| 2.1 | EESK välkomnar åtagandet ”Att förändra vår värld” som gjordes av världens ledare den 25 september 2015 för 2030-agendan för hållbar utveckling, vilken fastställer mål för att utrota fattigdom, skydda planeten och säkerställa att alla människor kan leva i välmåga. Varje mål har särskilda delmål som ska uppnås under de kommande 15 åren. Därför förväntas 2030-agendan främja inrättandet av starka och inkluderande partnerskap mellan alla parter och på så sätt resolut stödja skapandet av en ny förvaltningsmodell på global nivå. |
| --- | --- |

2.1

EESK välkomnar åtagandet ”Att förändra vår värld” som gjordes av världens ledare den 25 september 2015 för 2030-agendan för hållbar utveckling, vilken fastställer mål för att utrota fattigdom, skydda planeten och säkerställa att alla människor kan leva i välmåga. Varje mål har särskilda delmål som ska uppnås under de kommande 15 åren. Därför förväntas 2030-agendan främja inrättandet av starka och inkluderande partnerskap mellan alla parter och på så sätt resolut stödja skapandet av en ny förvaltningsmodell på global nivå.

| 2.2 | 2030-agendan utmärker sig genom att beteckna de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna som universella, odelbara och sammankopplade och därmed skapa en unik jämvikt mellan den hållbara utvecklingens tre dimensioner. Därför utgör 2030-agendan en historisk förändring av sättet som vi tar itu med ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader i världen på. |
| --- | --- |

2.2

2030-agendan utmärker sig genom att beteckna de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna som universella, odelbara och sammankopplade och därmed skapa en unik jämvikt mellan den hållbara utvecklingens tre dimensioner. Därför utgör 2030-agendan en historisk förändring av sättet som vi tar itu med ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader i världen på.

| 2.3 | 2030-agendan är en handlingsplan för människorna, planeten och välståndet. Den stakar ut 17 mål för hållbar utveckling och 169 delmål som även de rör den hållbara utvecklingens ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensioner för att säkerställa att alla kan leva i välmåga, bygga vidare på resultaten av millenniemålen, ta itu med brister och tillkortakommanden i samband med millenniemålen och erbjuda världen en ny vision för hållbar utveckling och tillväxt för alla som alla grupper i befolkningen vinner på. 2030-agendan syftar också till att skydda, främja och uppnå mänskliga rättigheter och jämlikhet för alla, med större tonvikt på jämställdhet (mål 5). |
| --- | --- |

2.3

2030-agendan är en handlingsplan för människorna, planeten och välståndet. Den stakar ut 17 mål för hållbar utveckling och 169 delmål som även de rör den hållbara utvecklingens ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensioner för att säkerställa att alla kan leva i välmåga, bygga vidare på resultaten av millenniemålen, ta itu med brister och tillkortakommanden i samband med millenniemålen och erbjuda världen en ny vision för hållbar utveckling och tillväxt för alla som alla grupper i befolkningen vinner på. 2030-agendan syftar också till att skydda, främja och uppnå mänskliga rättigheter och jämlikhet för alla, med större tonvikt på jämställdhet (mål 5).

| 2.4 | EESK hyllar och stöder helhjärtat vikten av principen om att inte lämna någon utanför, vilken gäller alla mål och delmål för hållbar utveckling och vilken därför bör integreras fullständigt i utvecklingen av partnerskap, politik och åtgärder för att genomföra och övervaka 2030-agendan. |
| --- | --- |

2.4

EESK hyllar och stöder helhjärtat vikten av principen om att inte lämna någon utanför, vilken gäller alla mål och delmål för hållbar utveckling och vilken därför bör integreras fullständigt i utvecklingen av partnerskap, politik och åtgärder för att genomföra och övervaka 2030-agendan.

| 2.5 | Genom 2030-agendan upprättades en högnivåförvaltningsstruktur på FN-nivå som betecknas som det politiska högnivåforumet och som är en flerpartsplattform med uppgiften att genomföra systematisk översyn och uppföljning av 2030-agendans genomförande. Det politiska högnivåforumets första sammanträde efter 2030-agendans undertecknande ägde rum i juli 2016 och 22 regeringar, varav fyra av EU:s medlemsstater, presenterade de första frivilliga nationella översynerna någonsin om arbetet med att genomföra 2030-agendan för hållbar utveckling i respektive land (länderna var Estland, Finland, Frankrike och Tyskland, samt Colombia, Egypten, Filippinerna, Georgien, Kina, Madagaskar, Marocko, Mexiko, Montenegro, Norge, Samoa, Schweiz, Sierra Leone, Sydkorea, Togo, Turkiet, Uganda och Venezuela.) |
| --- | --- |

2.5

Genom 2030-agendan upprättades en högnivåförvaltningsstruktur på FN-nivå som betecknas som det politiska högnivåforumet och som är en flerpartsplattform med uppgiften att genomföra systematisk översyn och uppföljning av 2030-agendans genomförande. Det politiska högnivåforumets första sammanträde efter 2030-agendans undertecknande ägde rum i juli 2016 och 22 regeringar, varav fyra av EU:s medlemsstater, presenterade de första frivilliga nationella översynerna någonsin om arbetet med att genomföra 2030-agendan för hållbar utveckling i respektive land (länderna var Estland, Finland, Frankrike och Tyskland, samt Colombia, Egypten, Filippinerna, Georgien, Kina, Madagaskar, Marocko, Mexiko, Montenegro, Norge, Samoa, Schweiz, Sierra Leone, Sydkorea, Togo, Turkiet, Uganda och Venezuela.)

| 2.6 | Under 2030-agendans genomförande behöver mer fokus läggas på åtgärder, politik, program och inrättandet av öppna och deltagandebaserade partnerskap med flera parter som syftar till att avskaffa ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader i världen på grundval av principerna om universalitet, odelbarhet, öppenhet, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.6

Under 2030-agendans genomförande behöver mer fokus läggas på åtgärder, politik, program och inrättandet av öppna och deltagandebaserade partnerskap med flera parter som syftar till att avskaffa ekonomiska, sociala och miljömässiga skillnader i världen på grundval av principerna om universalitet, odelbarhet, öppenhet, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter.

| 2.7 | 2030-agendans principer om universalitet och odelbarhet gäller i lika stor utsträckning för utvecklingsländer som för industriländer och dess genomförande kräver omdanande ekonomiska, sociala och miljömässiga förändringar på alla sidor. Eftersom EU förväntas föregå med gott exempel när det gäller 2030-agendans genomförande bör EU och medlemsstaterna samordna all politik och alla program för att uppfylla målen för att bekämpa fattigdom och ojämlikhet, bevara planeten och skapa inkluderande ekonomisk tillväxt på ett balanserat och enhetligt sätt som alla delar av befolkningen i lika stor utsträckning vinner på och som integrerar de tre pelarna i målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.7

2030-agendans principer om universalitet och odelbarhet gäller i lika stor utsträckning för utvecklingsländer som för industriländer och dess genomförande kräver omdanande ekonomiska, sociala och miljömässiga förändringar på alla sidor. Eftersom EU förväntas föregå med gott exempel när det gäller 2030-agendans genomförande bör EU och medlemsstaterna samordna all politik och alla program för att uppfylla målen för att bekämpa fattigdom och ojämlikhet, bevara planeten och skapa inkluderande ekonomisk tillväxt på ett balanserat och enhetligt sätt som alla delar av befolkningen i lika stor utsträckning vinner på och som integrerar de tre pelarna i målen för hållbar utveckling.

| 2.8 | EU-institutionerna kommer att behöva inleda högnivåprocesser som leder till politiska beslut på hög nivå för att säkerställa att EU blir en union för hållbar utveckling. Därför är det ytterst viktigt att en övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling utvecklas för att främja, leverera och integrera enhetlighet och samordning av EU:s politik och program på ett balanserat sätt och tar lika stor hänsyn till alla de tre pelarna i 2030-agendan. |
| --- | --- |

2.8

EU-institutionerna kommer att behöva inleda högnivåprocesser som leder till politiska beslut på hög nivå för att säkerställa att EU blir en union för hållbar utveckling. Därför är det ytterst viktigt att en övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling utvecklas för att främja, leverera och integrera enhetlighet och samordning av EU:s politik och program på ett balanserat sätt och tar lika stor hänsyn till alla de tre pelarna i 2030-agendan.

3.   Att göra EU till en global ledare i genomförandet av 2030-agendan

| 3.1 | Den största utmaningen i samband med 2030-agendans genomförande är att utrota fattigdom i alla dess former, inklusive extrem fattigdom. Detta är också en väsentlig övergripande princip och värdering som ingår i Europeiska unionens fördrag och är en förutsättning för att uppnå hållbar utveckling (mål 1). EU har en stark global närvaro och har därmed blivit en viktig aktör med stort inflytande över ekonomisk tillväxt och utvecklingspolitik runt om i världen. Därför har unionen ett unikt utgångsläge för att inrikta sin yttre politik och sina program på genomförandet av 2030-agendan på global nivå genom att säkerställa att 2030-agendans tre pelare integreras i alla EU:s yttre åtgärdsinstrument på ett balanserat sätt. På grund av 2030-agendans universalitet och odelbarhet bör EU räkna med att granskas noga, främst beträffande hur man hanterar denna utmaning. |
| --- | --- |

3.1

Den största utmaningen i samband med 2030-agendans genomförande är att utrota fattigdom i alla dess former, inklusive extrem fattigdom. Detta är också en väsentlig övergripande princip och värdering som ingår i Europeiska unionens fördrag och är en förutsättning för att uppnå hållbar utveckling (mål 1). EU har en stark global närvaro och har därmed blivit en viktig aktör med stort inflytande över ekonomisk tillväxt och utvecklingspolitik runt om i världen. Därför har unionen ett unikt utgångsläge för att inrikta sin yttre politik och sina program på genomförandet av 2030-agendan på global nivå genom att säkerställa att 2030-agendans tre pelare integreras i alla EU:s yttre åtgärdsinstrument på ett balanserat sätt. På grund av 2030-agendans universalitet och odelbarhet bör EU räkna med att granskas noga, främst beträffande hur man hanterar denna utmaning.

| 3.2 | EU bör leta efter mekanismer för att dela bördor och fördelar från klimatförändringar eftersom de påverkar mänskliga rättigheter, fattigdom och jämlikhet. En sådan mekanism är ”klimaträttvisa” som används för att rubricera den globala uppvärmningen som en moralisk och politisk fråga snarare än en fråga som enbart rör miljö och naturförhållanden. Detta görs genom att koppla effekterna av klimatförändringarna till rättvisebegrepp, i synnerhet miljörättvisa och social rättvisa och genom att utreda frågor om exempelvis jämlikhet, mänskliga rättigheter, kollektiva rättigheter och det historiska ansvaret för klimatförändringar. En grundsats i begreppet klimaträttvisa är att de som bär minst ansvar för klimatförändringar drabbas hårdast av dem. |
| --- | --- |

3.2

EU bör leta efter mekanismer för att dela bördor och fördelar från klimatförändringar eftersom de påverkar mänskliga rättigheter, fattigdom och jämlikhet. En sådan mekanism är ”klimaträttvisa” som används för att rubricera den globala uppvärmningen som en moralisk och politisk fråga snarare än en fråga som enbart rör miljö och naturförhållanden. Detta görs genom att koppla effekterna av klimatförändringarna till rättvisebegrepp, i synnerhet miljörättvisa och social rättvisa och genom att utreda frågor om exempelvis jämlikhet, mänskliga rättigheter, kollektiva rättigheter och det historiska ansvaret för klimatförändringar. En grundsats i begreppet klimaträttvisa är att de som bär minst ansvar för klimatförändringar drabbas hårdast av dem.

| 3.3 | Det är likaså centralt att i EU:s yttre och inre politik och program integrera begreppet rättvis övergång som syftar till att värna om människors och arbetstagares rättigheter (t.ex. anständigt arbete) samtidigt som man moderniserar och gör nationella ekonomier och näringslivets aktörer miljövänliga och socialt ansvarstagande med hjälp av EU:s externa instrument. |
| --- | --- |

3.3

Det är likaså centralt att i EU:s yttre och inre politik och program integrera begreppet rättvis övergång som syftar till att värna om människors och arbetstagares rättigheter (t.ex. anständigt arbete) samtidigt som man moderniserar och gör nationella ekonomier och näringslivets aktörer miljövänliga och socialt ansvarstagande med hjälp av EU:s externa instrument.

| 3.4 | Ett rättvist genomförande av 2030-agendans ekonomiska, sociala och miljömässiga pelare genom EU:s yttre åtgärder bör omfatta strategier för att främja utsläppssnåla, cirkulära och delningsekonomier, hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, investeringar i innovation och långsiktig modernisering av infrastruktur samt stimulering av hållbart företagande (6). |
| --- | --- |

3.4

Ett rättvist genomförande av 2030-agendans ekonomiska, sociala och miljömässiga pelare genom EU:s yttre åtgärder bör omfatta strategier för att främja utsläppssnåla, cirkulära och delningsekonomier, hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, investeringar i innovation och långsiktig modernisering av infrastruktur samt stimulering av hållbart företagande (6).

| 3.5 | 2030-agendan grundar sig på principen om frivillighet, vilket kan hindra ett snabbt och effektivt genomförande. EU bör dock se till att genomförandet av 2030-agendan blir en obligatorisk process, både inom unionen och utanför den. Agendans 17 mål är fullt förenliga med EU:s principer och värderingar enligt fördragen och behöver därför integreras och genomföras genom EU:s politik och program. EU:s yttre åtgärder bör vara förankrade i dessa principer och värderingar. |
| --- | --- |

3.5

2030-agendan grundar sig på principen om frivillighet, vilket kan hindra ett snabbt och effektivt genomförande. EU bör dock se till att genomförandet av 2030-agendan blir en obligatorisk process, både inom unionen och utanför den. Agendans 17 mål är fullt förenliga med EU:s principer och värderingar enligt fördragen och behöver därför integreras och genomföras genom EU:s politik och program. EU:s yttre åtgärder bör vara förankrade i dessa principer och värderingar.

| 3.6 | För att EU ska kunna genomföra 2030-agendan fullt ut krävs det ett genuint politiskt engagemang på högsta nivå av EU-institutionerna och medlemsstaterna för att snabbt och effektivt kunna integrera och införliva målen för hållbar utveckling i EU:s politik och program. |
| --- | --- |

3.6

För att EU ska kunna genomföra 2030-agendan fullt ut krävs det ett genuint politiskt engagemang på högsta nivå av EU-institutionerna och medlemsstaterna för att snabbt och effektivt kunna integrera och införliva målen för hållbar utveckling i EU:s politik och program.

| 3.7 | Universaliteten hos 2030-agendan och de åtaganden som gjorts av länder runt om i världen, oberoende av deras ekonomiska och sociala utvecklingsnivå och deras levnadsstandard, innebär en mycket stor utmaning för EU när det gäller att inta en ledande och vägledande roll för det progressiva genomförandet av 2030-agendan på global nivå. För att lyckas med detta och se till att EU blir en stödresurs för 2030-agendan behöver EU ta nödvändiga beslut och göra de förändringar som behövs i sin politik och sina program. |
| --- | --- |

3.7

Universaliteten hos 2030-agendan och de åtaganden som gjorts av länder runt om i världen, oberoende av deras ekonomiska och sociala utvecklingsnivå och deras levnadsstandard, innebär en mycket stor utmaning för EU när det gäller att inta en ledande och vägledande roll för det progressiva genomförandet av 2030-agendan på global nivå. För att lyckas med detta och se till att EU blir en stödresurs för 2030-agendan behöver EU ta nödvändiga beslut och göra de förändringar som behövs i sin politik och sina program.

| 3.8 | Det bör påpekas att ett år har gått sedan 2030-agendan antogs, och att kommissionen har hanterat genomförandet av agendan på ett mycket inkonsekvent och splittrat sätt. Det politiska högnivåforumets första sammanträde ägde rum i juli 2016 hos FN, där fyra medlemsstater (Estland, Finland, Frankrike och Tyskland) presenterade sina frivilliga översyner. EESK beklagar att kommissionen inte lade fram en enhetlig och samordnad strategi vid det politiska högnivåforumets första sammanträde för att underlätta för bättre samordning och ge upphov till synergieffekter, både mellan EU:s medlemsstater och mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna. |
| --- | --- |

3.8

Det bör påpekas att ett år har gått sedan 2030-agendan antogs, och att kommissionen har hanterat genomförandet av agendan på ett mycket inkonsekvent och splittrat sätt. Det politiska högnivåforumets första sammanträde ägde rum i juli 2016 hos FN, där fyra medlemsstater (Estland, Finland, Frankrike och Tyskland) presenterade sina frivilliga översyner. EESK beklagar att kommissionen inte lade fram en enhetlig och samordnad strategi vid det politiska högnivåforumets första sammanträde för att underlätta för bättre samordning och ge upphov till synergieffekter, både mellan EU:s medlemsstater och mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna.

| 3.9 | Denna brist på samordning återspeglas även i samrådsdokumenten för både den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och det nya samförståndet om utveckling, vilket visar på en begränsad integrering av 2030-agendan. I början av 2016 inledde kommissionen ett offentligt samråd om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, utan hänvisning till 2030-agendan eller, mer specifikt, till dess sociala pelare. Det är värt att notera att EESK för närvarande förbereder ett yttrande om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där kommitténs synpunkter framgår. EESK understryker bestämt att 2030-agendan för hållbar utveckling inte får och inte bör genomföras av EU enbart på enskilda punkter. |
| --- | --- |

3.9

Denna brist på samordning återspeglas även i samrådsdokumenten för både den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och det nya samförståndet om utveckling, vilket visar på en begränsad integrering av 2030-agendan. I början av 2016 inledde kommissionen ett offentligt samråd om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, utan hänvisning till 2030-agendan eller, mer specifikt, till dess sociala pelare. Det är värt att notera att EESK för närvarande förbereder ett yttrande om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där kommitténs synpunkter framgår. EESK understryker bestämt att 2030-agendan för hållbar utveckling inte får och inte bör genomföras av EU enbart på enskilda punkter.

| 3.10 | EU och medlemsstaterna bidrar med utvecklingsbistånd till ca 150 länder. De är de största givarna av offentligt utvecklingsbistånd, vilket uppgår till mer än 50 % av det sammanlagda globala offentliga utvecklingsbiståndet som ges årligen. Preliminära siffror visar att det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet från EU (EU:s institutioner och medlemsstater), som ökade för tredje året i rad, steg till 68 miljarder euro 2015, det högsta beloppet hittills, med en ökning på 15 % från 2014. EESK uppmanar EU och medlemsstaterna att öka det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet. 2015 uppgick det till 0,47 % av EU:s bruttonationalinkomst (BNI) och behöver nå målet 0,7 %. |
| --- | --- |

3.10

EU och medlemsstaterna bidrar med utvecklingsbistånd till ca 150 länder. De är de största givarna av offentligt utvecklingsbistånd, vilket uppgår till mer än 50 % av det sammanlagda globala offentliga utvecklingsbiståndet som ges årligen. Preliminära siffror visar att det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet från EU (EU:s institutioner och medlemsstater), som ökade för tredje året i rad, steg till 68 miljarder euro 2015, det högsta beloppet hittills, med en ökning på 15 % från 2014. EESK uppmanar EU och medlemsstaterna att öka det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet. 2015 uppgick det till 0,47 % av EU:s bruttonationalinkomst (BNI) och behöver nå målet 0,7 %.

| 3.11 | Eurobarometerundersökningen visar att nästan nio av tio unionsmedborgare stöder utvecklingsbistånd (89 % – en ökning på fyra procentenheter sedan 2014). Mer än hälften tycker att EU bör uppnå de utlovade nivåerna för utvecklingsbistånd (7). Unionsmedborgarna förväntar sig att EU fullgör sina åtaganden för målen för hållbar utveckling och utarbetar en ny vision för ett hållbart Europa samt fullgör sina förpliktelser att genomföra dem. |
| --- | --- |

3.11

Eurobarometerundersökningen visar att nästan nio av tio unionsmedborgare stöder utvecklingsbistånd (89 % – en ökning på fyra procentenheter sedan 2014). Mer än hälften tycker att EU bör uppnå de utlovade nivåerna för utvecklingsbistånd (7). Unionsmedborgarna förväntar sig att EU fullgör sina åtaganden för målen för hållbar utveckling och utarbetar en ny vision för ett hållbart Europa samt fullgör sina förpliktelser att genomföra dem.

| 3.12 | Kommissionen bör se över den politik och de program som rör tredjeländer för att säkerställa att de är förenliga med 2030-agendan. Kartläggningen som kommissionen genomför behöver åtföljas av en detaljerad och omfattande gapanalys för att identifiera tillkortakommanden och inkonsekvens som finns mellan EU:s politik och program som inriktar sig på tredjeländer och gentemot målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.12

Kommissionen bör se över den politik och de program som rör tredjeländer för att säkerställa att de är förenliga med 2030-agendan. Kartläggningen som kommissionen genomför behöver åtföljas av en detaljerad och omfattande gapanalys för att identifiera tillkortakommanden och inkonsekvens som finns mellan EU:s politik och program som inriktar sig på tredjeländer och gentemot målen för hållbar utveckling.

| 3.13 | Det råder brist på tillförlitlig och uppdelad statistik om utsatta människors situation i världen. Därför bör kommissionen stödja arbetet i FN:s interinstitutionella expertgrupp för målen för hållbar utveckling (IAEG-SDG). Eurostat behöver förbättra sin förmåga att mäta 2030-agendans inverkan på utsatta grupper inom EU. Kommittén fordrar en årlig rapport om genomförandet av åtgärder och användningen av fonder i samband med 2030-agendan. Denna bör ingå i de planerade årliga Eurostatrapporterna om genomförandet av målen för hållbar utveckling för Europa. |
| --- | --- |

3.13

Det råder brist på tillförlitlig och uppdelad statistik om utsatta människors situation i världen. Därför bör kommissionen stödja arbetet i FN:s interinstitutionella expertgrupp för målen för hållbar utveckling (IAEG-SDG). Eurostat behöver förbättra sin förmåga att mäta 2030-agendans inverkan på utsatta grupper inom EU. Kommittén fordrar en årlig rapport om genomförandet av åtgärder och användningen av fonder i samband med 2030-agendan. Denna bör ingå i de planerade årliga Eurostatrapporterna om genomförandet av målen för hållbar utveckling för Europa.

| 3.14 | EU-institutionerna bör vidta nödvändiga åtgärder för att klara av utmaningen att tillämpa principen att inte lämna någon utanför och till fullo integrera denna princip i sin politik och sina program. För att lyckas med detta krävs en hög nivå av uppdelade, tillförlitliga och tillgängliga data. |
| --- | --- |

3.14

EU-institutionerna bör vidta nödvändiga åtgärder för att klara av utmaningen att tillämpa principen att inte lämna någon utanför och till fullo integrera denna princip i sin politik och sina program. För att lyckas med detta krävs en hög nivå av uppdelade, tillförlitliga och tillgängliga data.

| 3.15 | Kommissionen bör alltid involvera och samråda med det civila samhället när den genomför den omfattande översynen eller skapar processer för att övervaka genomförandet av 2030-agendan. Kommittén anser dock att kommissionen bör integrera kapacitetsuppbyggnadsaktiviteter för det civila samhället i all politik och alla program och på så sätt säkerställa att det civila samhället blir en genuin partner i genomförandet av målen för hållbar utveckling genom att tillhandahålla medel för internationellt samarbete för EU-baserade organisationer från det civila samhället och för andra regioners organisationer från det civila samhället. Därför uppmanar kommittén kommissionen att stödja det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling enligt rekommendationen i EESK:s yttrande om ”Det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling” (8). |
| --- | --- |

3.15

Kommissionen bör alltid involvera och samråda med det civila samhället när den genomför den omfattande översynen eller skapar processer för att övervaka genomförandet av 2030-agendan. Kommittén anser dock att kommissionen bör integrera kapacitetsuppbyggnadsaktiviteter för det civila samhället i all politik och alla program och på så sätt säkerställa att det civila samhället blir en genuin partner i genomförandet av målen för hållbar utveckling genom att tillhandahålla medel för internationellt samarbete för EU-baserade organisationer från det civila samhället och för andra regioners organisationer från det civila samhället. Därför uppmanar kommittén kommissionen att stödja det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling enligt rekommendationen i EESK:s yttrande om ”Det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling” (8).

| 3.16 | EU-institutionerna bör inrätta en mekanism för interinstitutionell samordning för att snabbt, effektivt och enhetligt integrera målen och delmålen i 2030-agendan i EU:s yttre politik och program. För att EU ska kunna engagera sig övergripande i genomförandet av målen för hållbar utveckling på global nivå krävs det strategisk planering för framtiden för EU:s yttre politik och program. EESK fordrar därför följande: |
| --- | --- |

3.16

EU-institutionerna bör inrätta en mekanism för interinstitutionell samordning för att snabbt, effektivt och enhetligt integrera målen och delmålen i 2030-agendan i EU:s yttre politik och program. För att EU ska kunna engagera sig övergripande i genomförandet av målen för hållbar utveckling på global nivå krävs det strategisk planering för framtiden för EU:s yttre politik och program. EESK fordrar därför följande:

| 3.16.1 | Kommissionen ska i det kommande meddelandet om 2030-agendan lägga fram ett meningsfullt program för att uppnå politisk enhetlighet och samordning beträffande yttre åtgärder och program. Ett meddelande som saknar en meningsfull plan för att förändra EU:s yttre politik så att denna drivs av 2030-agendan kommer inte att nå upp till förväntningarna hos människor runt om i världen. Planen bör ingå i en övergripande EU-strategi som omfattar nödvändiga åtgärder och introducerar de förändringar som behövs för att genomföra 2030-agendan på ett enhetligt sätt i EU:s politik och program på global nivå. Flerpartsförvaltningsmodellen bör vara en grundläggande beståndsdel i den övergripande strategin och säkerställa att det civila samhällets organisationer kan delta fullständigt i genomförandet av målen för hållbar utveckling (9). |
| --- | --- |

3.16.1

Kommissionen ska i det kommande meddelandet om 2030-agendan lägga fram ett meningsfullt program för att uppnå politisk enhetlighet och samordning beträffande yttre åtgärder och program. Ett meddelande som saknar en meningsfull plan för att förändra EU:s yttre politik så att denna drivs av 2030-agendan kommer inte att nå upp till förväntningarna hos människor runt om i världen. Planen bör ingå i en övergripande EU-strategi som omfattar nödvändiga åtgärder och introducerar de förändringar som behövs för att genomföra 2030-agendan på ett enhetligt sätt i EU:s politik och program på global nivå. Flerpartsförvaltningsmodellen bör vara en grundläggande beståndsdel i den övergripande strategin och säkerställa att det civila samhällets organisationer kan delta fullständigt i genomförandet av målen för hållbar utveckling (9).

| 3.16.2 | Kommissionen ska säkerställa att EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik utgör en bredare mekanism för att ta itu med 2030-agendan på områden som handel, utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd, katastrofriskreducering, tekniköverföring och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

3.16.2

Kommissionen ska säkerställa att EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik utgör en bredare mekanism för att ta itu med 2030-agendan på områden som handel, utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd, katastrofriskreducering, tekniköverföring och klimatåtgärder.

| 3.16.3 | Kommissionen ska säkerställa att förslaget till det framtida samförståndet om utveckling inrättar verklig samordning mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna och ger stöd till tredjeländer. Sådan samordning bör omfatta resursdelning. Samrådet bör inkludera effektiv bilateral samordning mellan EU och medlemsstaterna beträffande deras nationella prioriteringar, partnerskap med EU och inkluderande av andra offentliga och privata givare. Detta förväntas få en hävstångseffekt för att uppnå 2030-agendan och kommer att minska den negativa effekten av det splittrade och överlappande bistånd som finns för närvarande. |
| --- | --- |

3.16.3

Kommissionen ska säkerställa att förslaget till det framtida samförståndet om utveckling inrättar verklig samordning mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna och ger stöd till tredjeländer. Sådan samordning bör omfatta resursdelning. Samrådet bör inkludera effektiv bilateral samordning mellan EU och medlemsstaterna beträffande deras nationella prioriteringar, partnerskap med EU och inkluderande av andra offentliga och privata givare. Detta förväntas få en hävstångseffekt för att uppnå 2030-agendan och kommer att minska den negativa effekten av det splittrade och överlappande bistånd som finns för närvarande.

| 3.16.4 | Kommissionen ska främja social och solidarisk ekonomi genom sin yttre politik och sina program. Kommittén anser att social och solidarisk ekonomi är helt förenlig med att uppnå målen för hållbar utveckling och att denna ekonomiska sektor därför kan bidra till ett balanserat genomförande av 2030-agendans ekonomiska, sociala och miljömässiga pelare. |
| --- | --- |

3.16.4

Kommissionen ska främja social och solidarisk ekonomi genom sin yttre politik och sina program. Kommittén anser att social och solidarisk ekonomi är helt förenlig med att uppnå målen för hållbar utveckling och att denna ekonomiska sektor därför kan bidra till ett balanserat genomförande av 2030-agendans ekonomiska, sociala och miljömässiga pelare.

| 3.16.5 | Kommissionen ska klargöra och ange vilka tillvägagångssätt som ska användas för att genomföra 2030-agendan, samtidigt som man letar efter viktiga synergieffekter med handlingsplanen från Addis Abeba och forumet för utvecklingsfinansiering. |
| --- | --- |

3.16.5

Kommissionen ska klargöra och ange vilka tillvägagångssätt som ska användas för att genomföra 2030-agendan, samtidigt som man letar efter viktiga synergieffekter med handlingsplanen från Addis Abeba och forumet för utvecklingsfinansiering.

| 3.17 | Det nya helhetsperspektivet i 2030-agendan med de tre besläktade pelarnas universella och odelbara beskaffenhet lyfter fram en mer omfattande modell för mänsklig utveckling. Därför kan resultaten av 2030-agendans genomförande inte mätas på det traditionella sättet med enbart BNP för att mäta ekonomisk tillväxt och inkluderande utveckling. |
| --- | --- |

3.17

Det nya helhetsperspektivet i 2030-agendan med de tre besläktade pelarnas universella och odelbara beskaffenhet lyfter fram en mer omfattande modell för mänsklig utveckling. Därför kan resultaten av 2030-agendans genomförande inte mätas på det traditionella sättet med enbart BNP för att mäta ekonomisk tillväxt och inkluderande utveckling.

| 3.18 | EU bör utarbeta och genomföra särskilda politiska åtgärder och program i syfte att fullständigt genomföra 2030-agendan med särskild fokus på att främja demokrati, mänskliga rättigheter, miljöpolitik, rättsstatlighet och tillväxt för alla med verklig förbättring av utsatta gruppers levnadsvillkor. Dessa bör vara grundläggande beståndsdelar i EU:s yttre åtgärder, politik och program, med tyngdpunkten på att främja ett balanserat genomförande av 2030-agendans tre pelare. |
| --- | --- |

3.18

EU bör utarbeta och genomföra särskilda politiska åtgärder och program i syfte att fullständigt genomföra 2030-agendan med särskild fokus på att främja demokrati, mänskliga rättigheter, miljöpolitik, rättsstatlighet och tillväxt för alla med verklig förbättring av utsatta gruppers levnadsvillkor. Dessa bör vara grundläggande beståndsdelar i EU:s yttre åtgärder, politik och program, med tyngdpunkten på att främja ett balanserat genomförande av 2030-agendans tre pelare.

| 3.19 | Europeiska utrikestjänsten bör också utarbeta och genomföra en enhetlig plan för att införliva mätbara åtgärder och initiativ. Målsättningen bör vara att EU genom att inta en ledande roll i den konsekventa integreringen av 2030-agendan i dess åtgärder, politik och program ska få erkännande av resten av världen för att bana vägen för ett balanserat och rättvist genomförande av 2030-agendan. |
| --- | --- |

3.19

Europeiska utrikestjänsten bör också utarbeta och genomföra en enhetlig plan för att införliva mätbara åtgärder och initiativ. Målsättningen bör vara att EU genom att inta en ledande roll i den konsekventa integreringen av 2030-agendan i dess åtgärder, politik och program ska få erkännande av resten av världen för att bana vägen för ett balanserat och rättvist genomförande av 2030-agendan.

| 3.20 | Kommissionen bör skapa villkor baserade på 2030-agendan och utformade enligt de 17 målen. Dessa villkor bör finnas med i all politik och alla program som finansieras av EU genom dess yttre åtgärder. Mottagarna i dessa program bör ansvara för att uppfylla dessa villkor när de genomför programmen. Utan tvivel måste villkoren baserade på 2030-agendan vara likvärdiga och tillämpas på all EU:s politik och alla program. Principen om villkor har redan införlivats i regelverket för EU:s struktur- och investeringsfonder (10). |
| --- | --- |

3.20

Kommissionen bör skapa villkor baserade på 2030-agendan och utformade enligt de 17 målen. Dessa villkor bör finnas med i all politik och alla program som finansieras av EU genom dess yttre åtgärder. Mottagarna i dessa program bör ansvara för att uppfylla dessa villkor när de genomför programmen. Utan tvivel måste villkoren baserade på 2030-agendan vara likvärdiga och tillämpas på all EU:s politik och alla program. Principen om villkor har redan införlivats i regelverket för EU:s struktur- och investeringsfonder (10).

| 3.21 | Det är allmänt vedertaget att 2030-agendan kommer att leda till ett paradigmskifte på utvecklingsområdet och att detta bör återspeglas till fullo i EU:s program för utvecklingssamarbete. Därför bör de 17 målen i 2030-agendan integreras och inkluderas fullständigt i EU:s agenda för utvecklingssamarbete. EU bör vid utarbetandet och genomförandet av yttre åtgärder även till fullo respektera och ta hänsyn till internationella fördrag, däribland fördrag som rör miljö och mänskliga rättigheter (11). |
| --- | --- |

3.21

Det är allmänt vedertaget att 2030-agendan kommer att leda till ett paradigmskifte på utvecklingsområdet och att detta bör återspeglas till fullo i EU:s program för utvecklingssamarbete. Därför bör de 17 målen i 2030-agendan integreras och inkluderas fullständigt i EU:s agenda för utvecklingssamarbete. EU bör vid utarbetandet och genomförandet av yttre åtgärder även till fullo respektera och ta hänsyn till internationella fördrag, däribland fördrag som rör miljö och mänskliga rättigheter (11).

| 3.22 | Kommissionen bör i sin yttre politik och sina program inkludera åtgärder för att mäta människors kunskaper och uppfattning om konsekvenserna av 2030-agendans genomförande. Därför bör kommissionen genomföra en Eurobarometerundersökning i EU:s medlemsstater och relevanta undersökningar i partnerländer. Det bör noteras och understrykas att endast en tredjedel av unionsmedborgarna har hört eller läst om målen för hållbar utveckling (36 %). |
| --- | --- |

3.22

Kommissionen bör i sin yttre politik och sina program inkludera åtgärder för att mäta människors kunskaper och uppfattning om konsekvenserna av 2030-agendans genomförande. Därför bör kommissionen genomföra en Eurobarometerundersökning i EU:s medlemsstater och relevanta undersökningar i partnerländer. Det bör noteras och understrykas att endast en tredjedel av unionsmedborgarna har hört eller läst om målen för hållbar utveckling (36 %).

4.   Att säkerställa att det civila samhällets organisationer har en meningsfull roll i processen för att genomföra 2030-agendan runt om i världen

| 4.1 | 2030-agendan kräver att världen övergår till en flerpartsförvaltningsmodell, med en större roll för det civila samhället. Detta innebär nya kollaborativa och inkluderande sätt att arbeta och fatta beslut, som bygger på deltagande. |
| --- | --- |

4.1

2030-agendan kräver att världen övergår till en flerpartsförvaltningsmodell, med en större roll för det civila samhället. Detta innebär nya kollaborativa och inkluderande sätt att arbeta och fatta beslut, som bygger på deltagande.

| 4.2 | Processen för att förhandla fram 2030-agendan har mobiliserat och lockat nya aktörer från det civila samhället och detta bör vi dra fördel av, genom att stärka och formalisera deras deltagande under genomförandeprocessen. Faktum är att de civila samhällsorganisationernas positiva och effektiva bidrag under förhandlingarna om 2030-agendan har lett till att det civila samhället är oumbärligt i genomförandet av agendan, vilket innebär att det har blivit en de facto partner i processen. |
| --- | --- |

4.2

Processen för att förhandla fram 2030-agendan har mobiliserat och lockat nya aktörer från det civila samhället och detta bör vi dra fördel av, genom att stärka och formalisera deras deltagande under genomförandeprocessen. Faktum är att de civila samhällsorganisationernas positiva och effektiva bidrag under förhandlingarna om 2030-agendan har lett till att det civila samhället är oumbärligt i genomförandet av agendan, vilket innebär att det har blivit en de facto partner i processen.

| 4.3 | Det civila samhället måste spela en avgörande roll i genomförandet av 2030-agendan på global, regional och nationell nivå. Det är nödvändigt att säkerställa att det civila samhället även har en effektiv roll på nationell nivå i EU:s medlemsstater och i partnerländerna. För att förverkliga detta deltagande och partnerskap uppmanar EESK kommissionen att integrera och inkludera kapacitetsuppbyggnadsaktiviteter för det civila samhället i all politik och alla program. |
| --- | --- |

4.3

Det civila samhället måste spela en avgörande roll i genomförandet av 2030-agendan på global, regional och nationell nivå. Det är nödvändigt att säkerställa att det civila samhället även har en effektiv roll på nationell nivå i EU:s medlemsstater och i partnerländerna. För att förverkliga detta deltagande och partnerskap uppmanar EESK kommissionen att integrera och inkludera kapacitetsuppbyggnadsaktiviteter för det civila samhället i all politik och alla program.

| 4.4 | Kommittén är medveten om begränsningarna, barriärerna och hindren för det civila samhällets organisationer i många delar av världen och att denna beklagliga situation förhindrar deras faktiska och effektiva deltagande i denna process. Därför uppmanar den kommissionen att göra det obligatoriskt för partnerländerna att underlätta det civila samhällets verkliga deltagande genom systematiska samråd och involverande i planeringen, genomförandet och övervakningen av 2030-agendan som rör projekt och program, i synnerhet de som finansieras av EU. För att uppnå detta bör unionens delegationer i partnerländerna noga övervaka detta och rapportera till kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. FN:s delegationer i partnerländerna bör också anordna samrådsmöten med det civila samhällets organisationer om EU:s stödprogram. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén är medveten om begränsningarna, barriärerna och hindren för det civila samhällets organisationer i många delar av världen och att denna beklagliga situation förhindrar deras faktiska och effektiva deltagande i denna process. Därför uppmanar den kommissionen att göra det obligatoriskt för partnerländerna att underlätta det civila samhällets verkliga deltagande genom systematiska samråd och involverande i planeringen, genomförandet och övervakningen av 2030-agendan som rör projekt och program, i synnerhet de som finansieras av EU. För att uppnå detta bör unionens delegationer i partnerländerna noga övervaka detta och rapportera till kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. FN:s delegationer i partnerländerna bör också anordna samrådsmöten med det civila samhällets organisationer om EU:s stödprogram.

| 4.5 | Dock bör det civila samhället aktivt försöka att anpassa sig till kraven i 2030-agendan för att effektivt påverka dess genomförande. Det står klart att 2030-agendan uppmanar det civila samhällets organisationer att bli en verklig drivkraft för dess genomförande och det innebär att det civila samhället bör hantera denna process som ett paradigmskifte vad gäller dess organisation och funktionssätt. Detta går endast att uppnå om det civila samhället förbereder och omstrukturerar sig för att vara i stånd att delta fullt ut i beslutsfattandeprocessen. Det civila samhällets organisationer bör vara representativa, demokratiska och öppna och bör kunna ställa till svars. |
| --- | --- |

4.5

Dock bör det civila samhället aktivt försöka att anpassa sig till kraven i 2030-agendan för att effektivt påverka dess genomförande. Det står klart att 2030-agendan uppmanar det civila samhällets organisationer att bli en verklig drivkraft för dess genomförande och det innebär att det civila samhället bör hantera denna process som ett paradigmskifte vad gäller dess organisation och funktionssätt. Detta går endast att uppnå om det civila samhället förbereder och omstrukturerar sig för att vara i stånd att delta fullt ut i beslutsfattandeprocessen. Det civila samhällets organisationer bör vara representativa, demokratiska och öppna och bör kunna ställa till svars.

| 4.6 | Det framtida inrättandet av forumet för hållbar utveckling i EU är en bra modell för en plattform som kan användas även i andra regioner och länder i världen, efter anpassning till lokala förhållanden (12). |
| --- | --- |

4.6

Det framtida inrättandet av forumet för hållbar utveckling i EU är en bra modell för en plattform som kan användas även i andra regioner och länder i världen, efter anpassning till lokala förhållanden (12).

| 4.7 | Kommittén är redo att underlätta det civila samhällets organisationers meningsfulla medverkan i genomförandet, övervakningen och översynen av 2030-agendan på global nivå. Kommittén kan stödja detta genom att utnyttja sitt stora kontaktnät, samt partner och intressenter i många regioner i världen. Den uppmanar också kommissionen att integrera strukturellt och meningsfullt stöd i sin yttre politik och i sina program i syfte att göra det möjligt för det civila samhällets organisationer i tredjeländer att delta som fullvärdiga partner i 2030-agendans genomförandeprocess. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén är redo att underlätta det civila samhällets organisationers meningsfulla medverkan i genomförandet, övervakningen och översynen av 2030-agendan på global nivå. Kommittén kan stödja detta genom att utnyttja sitt stora kontaktnät, samt partner och intressenter i många regioner i världen. Den uppmanar också kommissionen att integrera strukturellt och meningsfullt stöd i sin yttre politik och i sina program i syfte att göra det möjligt för det civila samhällets organisationer i tredjeländer att delta som fullvärdiga partner i 2030-agendans genomförandeprocess.

Bryssel den 20 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Enligt rekommendationer i kommitténs yttrande NAT/693, ”Hållbar utveckling: en kartläggning av EU:s interna och externa politik”, föredragande: Ioannis Vardakastanis, medföredragande: Jarmila Dubravská (EUT C 487, 28.12.2016, s. 41).

1

(2)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förberedande yttrande om Det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling (EUT C 303, 19.8.2016, s. 73).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Enligt rekommendationen i kommitténs yttrande NAT/693 (yttrande antaget den 21 september 2016, ännu ej offentliggjort i EUT).

5

(6)  Se EESK:s yttrande NAT/693 (yttrande antaget den 21 september 2016, ännu ej offentliggjort i EUT).

6

(7)  Special Eurobarometer 441. The European Year for Development – Citizens’ Views on Development, Cooperation and Aid.

7

The European Year for Development – Citizens’ Views on Development, Cooperation and Aid.

(8)  Se fotnot 2.

8

(9)  EESK:s yttrande om Det europeiska civila samhällets forum för hållbar utveckling, föredragande: Brenda King, punkt 1.4 (EUT C 303, 19.8.2016, s. 73); EESK:s yttrande om En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla, föredragande: Stefano Palmieri (EUT C 12, 15.1.2015, s. 105).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

10

(11)  Den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering 21 dec 1965

11

Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter 16 dec 1966

Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 16 dec 1966

Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor 18 dec 1979

Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning 10 dec 1984

Konventionen om barnets rättigheter 20 nov 1989

FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar 18 dec 1990

Internationella konventionen till skydd för alla människor från påtvingade försvinnanden. 20 dec 2006

Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 13 dec 2006

(12)  Se fotnot 2.

12

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/66

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Halvtidsutvärdering av Horisont 2020

(förberedande yttrande)

(2017/C 034/10)

| Föredragande: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Föredragande:

Ulrich SAMM

| Remiss | Slovakiska rådsordförandeskapet, 14.3.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | Förberedande yttrande |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 180/0/3 |

Remiss

Slovakiska rådsordförandeskapet, 14.3.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

20.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

180/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar Horisont 2020 som ett starkt och framgångsrikt program som sammanför kunskap, gemensamma forskningsinfrastrukturer, samarbete över gränserna samt synergieffekter mellan den akademiska världen, industrin, små och medelstora företag och forskningsorganisationer. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar Horisont 2020 som ett starkt och framgångsrikt program som sammanför kunskap, gemensamma forskningsinfrastrukturer, samarbete över gränserna samt synergieffekter mellan den akademiska världen, industrin, små och medelstora företag och forskningsorganisationer.

| 1.2 | Horisont 2020 är ett av de viktigaste politiska instrumenten för genomförandet av Europa 2020-strategin för ”att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och unionens innovationsförmåga för att kunna bemöta stora utmaningar som det europeiska samhället står inför”. |
| --- | --- |

1.2

Horisont 2020 är ett av de viktigaste politiska instrumenten för genomförandet av Europa 2020-strategin för ”att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och unionens innovationsförmåga för att kunna bemöta stora utmaningar som det europeiska samhället står inför”.

| 1.3 | Därför begär EESK, i linje med Europaparlamentets forskningsutskott (utskottet för industrifrågor, forskning och energi), att 2,2 miljarder euro ska återtas från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) till EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020. |
| --- | --- |

1.3

Därför begär EESK, i linje med Europaparlamentets forskningsutskott (utskottet för industrifrågor, forskning och energi), att 2,2 miljarder euro ska återtas från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) till EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020.

| 1.4 | EESK välkomnar det faktum att innovation väger tyngre i programmet Horisont 2020. Innovation är nyckeln till ekonomisk tillväxt. Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess. |
| --- | --- |

1.4

EESK välkomnar det faktum att innovation väger tyngre i programmet Horisont 2020. Innovation är nyckeln till ekonomisk tillväxt. Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess.

| 1.5 | Finansiering av grundläggande forskning har rönt stora framgångar. I synnerhet bidrag från Europeiska forskningsrådet har högt anseende: de ses som utmärkelser på hög nivå för enskilda forskare och fungerar som en måttstock i hela Europa. |
| --- | --- |

1.5

Finansiering av grundläggande forskning har rönt stora framgångar. I synnerhet bidrag från Europeiska forskningsrådet har högt anseende: de ses som utmärkelser på hög nivå för enskilda forskare och fungerar som en måttstock i hela Europa.

| 1.6 | Kommittén är orolig för att finansiering av forskning om samhällsutmaningar har minskat avsevärt. Många framgångshistorier om forskningssamarbete som omspänner hela EU från det sjätte och det sjunde ramprogrammet slutade med Horisont 2020. Forskningssamarbete bör än en gång utgöra ett oumbärligt element i forsknings- och innovationskedjan. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén är orolig för att finansiering av forskning om samhällsutmaningar har minskat avsevärt. Många framgångshistorier om forskningssamarbete som omspänner hela EU från det sjätte och det sjunde ramprogrammet slutade med Horisont 2020. Forskningssamarbete bör än en gång utgöra ett oumbärligt element i forsknings- och innovationskedjan.

| 1.7 | EESK efterlyser en noggrann utvärdering för att hitta en lämplig balans mellan de tre finansieringspelarna: vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. Denna utvärdering bör beakta skillnaderna mellan dem i fråga om effekter, ledtider, hävstångseffekter och i synnerhet deras specifika EU-mervärde. |
| --- | --- |

1.7

EESK efterlyser en noggrann utvärdering för att hitta en lämplig balans mellan de tre finansieringspelarna: vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. Denna utvärdering bör beakta skillnaderna mellan dem i fråga om effekter, ledtider, hävstångseffekter och i synnerhet deras specifika EU-mervärde.

| 1.8 | EU måste tillhandahålla välbalanserat stöd för hela forsknings- och innovationskedjan, från grundläggande till produktinriktad forskning. |
| --- | --- |

1.8

EU måste tillhandahålla välbalanserat stöd för hela forsknings- och innovationskedjan, från grundläggande till produktinriktad forskning.

| 1.9 | EESK betonar också att samhällsvetenskap och humaniora måste spela en viktig roll när det gäller att analysera och förutsäga den samhälleliga utvecklingen till följd av förändringar i arbets- och livsvillkor som beror på demografiska förändringar, globalisering, klimatförändringar, ny teknik, digitalisering och utbildning för nya arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.9

EESK betonar också att samhällsvetenskap och humaniora måste spela en viktig roll när det gäller att analysera och förutsäga den samhälleliga utvecklingen till följd av förändringar i arbets- och livsvillkor som beror på demografiska förändringar, globalisering, klimatförändringar, ny teknik, digitalisering och utbildning för nya arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 1.10 | Kommittén följer med stort intresse Europeiska institutet för innovation och tekniks (EIT) effektivitet och revisionsrättens rekommendationer. Vi förväntar oss att halvtidsutvärderingen ska leda till betydande förbättringar av EIT. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén följer med stort intresse Europeiska institutet för innovation och tekniks (EIT) effektivitet och revisionsrättens rekommendationer. Vi förväntar oss att halvtidsutvärderingen ska leda till betydande förbättringar av EIT.

| 1.11 | Inrättandet av ett nytt europeiskt innovationsråd (EIC) enligt kommissionens förslag som ska rikta sig direkt till entreprenörer/innovatörer kan bli en paraplyorganisation som rationaliserar finansieringsinstrumenten för innovation och på så sätt tillhandahåller ett effektivt sätt att överbrygga innovationsgapet. |
| --- | --- |

1.11

Inrättandet av ett nytt europeiskt innovationsråd (EIC) enligt kommissionens förslag som ska rikta sig direkt till entreprenörer/innovatörer kan bli en paraplyorganisation som rationaliserar finansieringsinstrumenten för innovation och på så sätt tillhandahåller ett effektivt sätt att överbrygga innovationsgapet.

| 1.12 | EESK rekommenderar å det starkaste att de andra instrumenten noggrant ses över, i syfte att minska deras antal och harmonisera dem så långt möjligt, när nya finansieringsinstrument introduceras. |
| --- | --- |

1.12

EESK rekommenderar å det starkaste att de andra instrumenten noggrant ses över, i syfte att minska deras antal och harmonisera dem så långt möjligt, när nya finansieringsinstrument introduceras.

| 1.13 | EESK vill understryka att tillhandahållande av finansiering till rörlighet och tillgång till infrastruktur över gränserna är, tillsammans med stöd för forskare, en viktig tillgång i det europeiska forskningsområdet som bör stödjas mer ändamålsenligt. |
| --- | --- |

1.13

EESK vill understryka att tillhandahållande av finansiering till rörlighet och tillgång till infrastruktur över gränserna är, tillsammans med stöd för forskare, en viktig tillgång i det europeiska forskningsområdet som bör stödjas mer ändamålsenligt.

| 1.14 | Kommittén är alltmer oroad över de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om nationell finansiering av forskning och innovation. Detta har lett till stora skillnader i fråga om framgång att få finansiering från EU. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén är alltmer oroad över de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om nationell finansiering av forskning och innovation. Detta har lett till stora skillnader i fråga om framgång att få finansiering från EU.

| 1.15 | EESK rekommenderar att alla instrument ska ses över för att göra förbättringar som kan vara till hjälp för att övervinna dessa skillnader. För detta ändamål kommer forskningssamarbete som sammanför flera medlemsstater att spela en viktig roll liksom även de nya åtgärderna för spridning av spetskompetens och bredare deltagande. |
| --- | --- |

1.15

EESK rekommenderar att alla instrument ska ses över för att göra förbättringar som kan vara till hjälp för att övervinna dessa skillnader. För detta ändamål kommer forskningssamarbete som sammanför flera medlemsstater att spela en viktig roll liksom även de nya åtgärderna för spridning av spetskompetens och bredare deltagande.

| 1.16 | EESK efterlyser starkare nationell finansiering av forskning och innovation och vill göra medlemsstaterna uppmärksamma på att EU-finansiering för forskning och innovation inte kan ersätta nationella satsningar. |
| --- | --- |

1.16

EESK efterlyser starkare nationell finansiering av forskning och innovation och vill göra medlemsstaterna uppmärksamma på att EU-finansiering för forskning och innovation inte kan ersätta nationella satsningar.

| 1.17 | EESK stöder också rådets slutsatser av den 27 maj 2016 och understryker att man inom ramen för Horisont 2020 bör vidta aktsamhet för att se till att lånebaserad finansiering inte utökas ytterligare på bekostnad av bidragsbaserad finansiering av forskning och innovation. |
| --- | --- |

1.17

EESK stöder också rådets slutsatser av den 27 maj 2016 och understryker att man inom ramen för Horisont 2020 bör vidta aktsamhet för att se till att lånebaserad finansiering inte utökas ytterligare på bekostnad av bidragsbaserad finansiering av forskning och innovation.

| 1.18 | Ett rimligt antal beviljade ansökningar måste uppnås för att undvika att resurser går till spillo och att orsaka frustration bland de bästa deltagarna från industrin och den akademiska världen. Det finns en uppsjö av förslag på motåtgärder och kommissionen borde införa dem omedelbart under den kvarvarande perioden av Horisont 2020. |
| --- | --- |

1.18

Ett rimligt antal beviljade ansökningar måste uppnås för att undvika att resurser går till spillo och att orsaka frustration bland de bästa deltagarna från industrin och den akademiska världen. Det finns en uppsjö av förslag på motåtgärder och kommissionen borde införa dem omedelbart under den kvarvarande perioden av Horisont 2020.

| 1.19 | Behovet att ytterligare förenkla förfarandena för Horisont 2020 är fortfarande en viktig fråga. Vi erkänner kommissionens framgångsrika insatser för att förenkla ansökningsförfarandet. Däremot kan det nu förekomma extra bördor i samband med genomförandet av projekt. EESK rekommenderar att kommissionen så långt möjligt antar principen om att efterlevnaden av nationella regler är det viktigaste kriteriet så länge dessa regler uppfyller överenskomna standarder. |
| --- | --- |

1.19

Behovet att ytterligare förenkla förfarandena för Horisont 2020 är fortfarande en viktig fråga. Vi erkänner kommissionens framgångsrika insatser för att förenkla ansökningsförfarandet. Däremot kan det nu förekomma extra bördor i samband med genomförandet av projekt. EESK rekommenderar att kommissionen så långt möjligt antar principen om att efterlevnaden av nationella regler är det viktigaste kriteriet så länge dessa regler uppfyller överenskomna standarder.

| 1.20 | Halvtidsutvärderingen bör analysera hur Horisont 2020 kvalitativt bidrar till dess mål att främja vetenskaplig spetskompetens, ta itu med aktuella samhällsutmaningar och stödja industriellt ledarskap för större ekonomisk tillväxt för alla som skapar verkliga arbetstillfällen i Europa, i stället för att fokusera för mycket på kvantitativa åtgärder såsom att räkna publikationer, patent och avkastning på investeringar på det sätt som gjordes i utvärderingen av det sjunde ramprogrammet. EESK rekommenderar också att kompatibla indikatorer upprättas för både forsknings- och innovationsinvesteringar inom strukturfonderna och Efsi. |
| --- | --- |

1.20

Halvtidsutvärderingen bör analysera hur Horisont 2020 kvalitativt bidrar till dess mål att främja vetenskaplig spetskompetens, ta itu med aktuella samhällsutmaningar och stödja industriellt ledarskap för större ekonomisk tillväxt för alla som skapar verkliga arbetstillfällen i Europa, i stället för att fokusera för mycket på kvantitativa åtgärder såsom att räkna publikationer, patent och avkastning på investeringar på det sätt som gjordes i utvärderingen av det sjunde ramprogrammet. EESK rekommenderar också att kompatibla indikatorer upprättas för både forsknings- och innovationsinvesteringar inom strukturfonderna och Efsi.

2.   Inledning

| 2.1 | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) inleddes 2014 för att stärka vetenskaplig spetskompetens, för att möta de största utmaningarna som samhället står inför i Europa och för att främja ekonomisk tillväxt. Det följde på det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013). Strukturen hos Horisont 2020 skiljer sig markant från det sjunde ramprogrammet, eftersom programmet nu även omfattar Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och delar av det tidigare ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Som både den nya strukturen och namnet visar spelar innovation en mycket större roll i Horisont 2020 än i dess föregångare. |
| --- | --- |

2.1

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) inleddes 2014 för att stärka vetenskaplig spetskompetens, för att möta de största utmaningarna som samhället står inför i Europa och för att främja ekonomisk tillväxt. Det följde på det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013). Strukturen hos Horisont 2020 skiljer sig markant från det sjunde ramprogrammet, eftersom programmet nu även omfattar Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och delar av det tidigare ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Som både den nya strukturen och namnet visar spelar innovation en mycket större roll i Horisont 2020 än i dess föregångare.

| 2.2 | EESK har tillhandahållit en detaljerad analys av förslaget till förordningarna om Horisont 2020 i sitt yttrande från mars 2012 (1). |
| --- | --- |

2.2

EESK har tillhandahållit en detaljerad analys av förslaget till förordningarna om Horisont 2020 i sitt yttrande från mars 2012 (1).

| 2.3 | EESK välkomnar Horisont 2020 som ett starkt och framgångsrikt program som sammanför kunskap, forskningsinfrastrukturer och framför allt forskare från olika EU-medlemsstater, associerade stater och från världen över, och som skapar viktiga resultat samt synergieffekter mellan den akademiska världen, industrin, små och medelstora företag och forskningsorganisationer. Det är världens största offentligt finansierade program för forskning och innovation och en stark signal om att EU investerar i sin framtid. |
| --- | --- |

2.3

EESK välkomnar Horisont 2020 som ett starkt och framgångsrikt program som sammanför kunskap, forskningsinfrastrukturer och framför allt forskare från olika EU-medlemsstater, associerade stater och från världen över, och som skapar viktiga resultat samt synergieffekter mellan den akademiska världen, industrin, små och medelstora företag och forskningsorganisationer. Det är världens största offentligt finansierade program för forskning och innovation och en stark signal om att EU investerar i sin framtid.

| 2.4 | Följande tre huvudpelare i Horisont 2020 utgör över 90 % av budgeten för Horisont 2020:






  1. | ”Vetenskaplig spetskompetens” med Europeiska forskningsrådet (EFR), framtida och ny teknik (FET), forskarutbyten (Marie Skłodowska-Curie-åtgärder) och europeiska forskningsinfrastrukturer (24,4 miljarder euro). |
| --- | --- | --- |

2.4

Följande tre huvudpelare i Horisont 2020 utgör över 90 % av budgeten för Horisont 2020:

1.

”Vetenskaplig spetskompetens” med Europeiska forskningsrådet (EFR), framtida och ny teknik (FET), forskarutbyten (Marie Skłodowska-Curie-åtgärder) och europeiska forskningsinfrastrukturer (24,4 miljarder euro).

| 2. | ”Industriellt ledarskap”, som fokuserar på konkurrenskraften hos industrin i Europa i sex underprogram med ett särskilt fokus på finansiering för små och medelstora företag (17 miljarder euro). |
| --- | --- |

2.

”Industriellt ledarskap”, som fokuserar på konkurrenskraften hos industrin i Europa i sex underprogram med ett särskilt fokus på finansiering för små och medelstora företag (17 miljarder euro).

| 3. | ”Samhällsutmaningar” med sju underprogram (29,7 miljarder euro). |
| --- | --- |

3.

”Samhällsutmaningar” med sju underprogram (29,7 miljarder euro).

| 2.5 | Rådet och parlamentet kom överens om programmet och en total budget på över 70 miljarder euro (nästan 80 miljarder euro i löpande priser) för finansiering över sju år. Programmets budget minskades med 2,2 miljarder euro 2015 så att dessa medel kunde användas för Efsi. |
| --- | --- |

2.5

Rådet och parlamentet kom överens om programmet och en total budget på över 70 miljarder euro (nästan 80 miljarder euro i löpande priser) för finansiering över sju år. Programmets budget minskades med 2,2 miljarder euro 2015 så att dessa medel kunde användas för Efsi.

| 2.6 | Horisont 2020 spelar en mångfasetterad roll i EU:s strategi. Det är det finansiella instrumentet för genomförande av innovationsunionen, ett flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin som syftar till att säkerställa Europas globala konkurrenskraft. Dess rötter går tillbaka till Lissabonfördraget, särskilt artikel 179 och följande artiklar, som fastställer målet att skapa ett europeiskt forskningsområde och ger Europeiska unionen i uppdrag att ”genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas”. |
| --- | --- |

2.6

Horisont 2020 spelar en mångfasetterad roll i EU:s strategi. Det är det finansiella instrumentet för genomförande av innovationsunionen, ett flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin som syftar till att säkerställa Europas globala konkurrenskraft. Dess rötter går tillbaka till Lissabonfördraget, särskilt artikel 179 och följande artiklar, som fastställer målet att skapa ett europeiskt forskningsområde och ger Europeiska unionen i uppdrag att ”genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas”.

| 2.7 | När Horisont 2020 grundades stod Europa inför stora ekonomiska utmaningar och ungdomsarbetslöshet och därmed har programmet fokuserat mer på innovation än EU:s tidigare forskningsprogram. I allmänhet avses med innovation i detta sammanhang kommersiellt införande av nya eller betydligt förbättrade produkter och tjänster. |
| --- | --- |

2.7

När Horisont 2020 grundades stod Europa inför stora ekonomiska utmaningar och ungdomsarbetslöshet och därmed har programmet fokuserat mer på innovation än EU:s tidigare forskningsprogram. I allmänhet avses med innovation i detta sammanhang kommersiellt införande av nya eller betydligt förbättrade produkter och tjänster.

| 2.8 | I detta sammanhang har Horisont 2020 med sitt fokus på ekonomisk tillväxt också skapat ett nytt instrument för små och medelstora företag som har utformats särskilt för att hjälpa enskilda företag att bli mer innovativa. Dess syfte är att 20 % av finansieringen inom pelarna två och tre ska riktas till små och medelstora företag och att större vikt fästs vid finansiella instrument. |
| --- | --- |

2.8

I detta sammanhang har Horisont 2020 med sitt fokus på ekonomisk tillväxt också skapat ett nytt instrument för små och medelstora företag som har utformats särskilt för att hjälpa enskilda företag att bli mer innovativa. Dess syfte är att 20 % av finansieringen inom pelarna två och tre ska riktas till små och medelstora företag och att större vikt fästs vid finansiella instrument.

3.   Från forskning till innovation

| 3.1 | EESK erkänner den framgång som Horisont 2020 haft och välkomnar att fokus nu sätts mer på innovation för en växande ekonomi. Dock vill kommittén även understryka vissa faror i fråga om forsknings- och innovationskedjan som kommittén anser kan vara ett hot mot denna framgång. |
| --- | --- |

3.1

EESK erkänner den framgång som Horisont 2020 haft och välkomnar att fokus nu sätts mer på innovation för en växande ekonomi. Dock vill kommittén även understryka vissa faror i fråga om forsknings- och innovationskedjan som kommittén anser kan vara ett hot mot denna framgång.

| 3.2 | Europeiska unionen måste rikta sig till hela forsknings- och innovationskedjan, från grundläggande till produktinriktad forskning. Endast ett välbalanserat stöd i hela denna kedja kan säkerställa att den kunskap som genereras också tillämpas och småningom leder till samhälleliga och ekonomiska fördelar. EESK efterlyser en noggrann utvärdering för att hitta en lämplig balans mellan finansieringen av de tre finansieringspelarna vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. Denna utvärdering bör beakta skillnaderna mellan dem i fråga om effekter, ledtider, hävstångseffekter och i synnerhet deras specifika EU-mervärde. |
| --- | --- |

3.2

Europeiska unionen måste rikta sig till hela forsknings- och innovationskedjan, från grundläggande till produktinriktad forskning. Endast ett välbalanserat stöd i hela denna kedja kan säkerställa att den kunskap som genereras också tillämpas och småningom leder till samhälleliga och ekonomiska fördelar. EESK efterlyser en noggrann utvärdering för att hitta en lämplig balans mellan finansieringen av de tre finansieringspelarna vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. Denna utvärdering bör beakta skillnaderna mellan dem i fråga om effekter, ledtider, hävstångseffekter och i synnerhet deras specifika EU-mervärde.

| 3.3 | Grundläggande forskning har rönt stora framgångar i Europa. Finansieringen nerifrån och upp från framtida och ny teknik (FET), Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och Europeiska forskningsrådet (EFR) bör definitivt bibehållas på en hög nivå. I synnerhet bidrag från Europeiska forskningsrådet har högt anseende: de ses som utmärkelser på hög nivå för enskilda forskare och fungerar som en måttstock i hela Europa. |
| --- | --- |

3.3

Grundläggande forskning har rönt stora framgångar i Europa. Finansieringen nerifrån och upp från framtida och ny teknik (FET), Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och Europeiska forskningsrådet (EFR) bör definitivt bibehållas på en hög nivå. I synnerhet bidrag från Europeiska forskningsrådet har högt anseende: de ses som utmärkelser på hög nivå för enskilda forskare och fungerar som en måttstock i hela Europa.

| 3.4 | Vi bör också påpeka att modern forskning ofta är ett samarbete. Därför, trots att det är viktigt att stödja enskilda forskare, beklagar vi det faktum att finansiering för gemensam grundforskning har minskat markant i Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.4

Vi bör också påpeka att modern forskning ofta är ett samarbete. Därför, trots att det är viktigt att stödja enskilda forskare, beklagar vi det faktum att finansiering för gemensam grundforskning har minskat markant i Horisont 2020.

| 3.5 | Grundforskning som har en lång ledtid innan innovationer uppnås och som huvudsakligen motiveras av samhällsutmaningar omfattas oftast inte av EFR. Denna typ av forskningssamarbete var mycket framgångsrik i tidigare ramprogram, men i och med Horisont 2020 förlorade den mycket av sin betydelse. Samhällsutmaningar minskades med 3,5 % för att finansiera Efsi, och forskningssamarbete i de lägre tekniska mognadsgraderna 1–5 fick ge vika för de högre tekniska mognadsgraderna. Detta har gjort att många universitet och forskningsorganisationer inte längre forskar i samhällsutmaningar, vilket i sin tur har lett till att interaktionen mellan industrin och den akademiska världen har minskat snarare än stärkts. EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta itu med denna oroande utveckling. Det är ytterst viktigt att finansieringen av samhällsutmaningar återställs och att forskning i de tekniska mognadsgraderna 1–5 får en mer framträdande roll i Horisont 2020-programmets samhällsutmaningar, för att kunna omfatta hela forsknings- och innovationscykeln. I detta sammanhang är det fortfarande mycket viktigt att kommissionen håller kontakten med intressenterna när detaljerna för hur samhällsutmaningarna kommer att se ut på programnivå utarbetas. |
| --- | --- |

3.5

Grundforskning som har en lång ledtid innan innovationer uppnås och som huvudsakligen motiveras av samhällsutmaningar omfattas oftast inte av EFR. Denna typ av forskningssamarbete var mycket framgångsrik i tidigare ramprogram, men i och med Horisont 2020 förlorade den mycket av sin betydelse. Samhällsutmaningar minskades med 3,5 % för att finansiera Efsi, och forskningssamarbete i de lägre tekniska mognadsgraderna 1–5 fick ge vika för de högre tekniska mognadsgraderna. Detta har gjort att många universitet och forskningsorganisationer inte längre forskar i samhällsutmaningar, vilket i sin tur har lett till att interaktionen mellan industrin och den akademiska världen har minskat snarare än stärkts. EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta itu med denna oroande utveckling. Det är ytterst viktigt att finansieringen av samhällsutmaningar återställs och att forskning i de tekniska mognadsgraderna 1–5 får en mer framträdande roll i Horisont 2020-programmets samhällsutmaningar, för att kunna omfatta hela forsknings- och innovationscykeln. I detta sammanhang är det fortfarande mycket viktigt att kommissionen håller kontakten med intressenterna när detaljerna för hur samhällsutmaningarna kommer att se ut på programnivå utarbetas.

| 3.6 | EESK välkomnar det faktum att innovation väger tyngre i Horisont 2020. Innovation är nyckeln till ekonomisk tillväxt. Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess. Ett tecken på detta instruments framgång är att det ursprungliga målet på en budgetandel på 20 % för små och medelstora företag redan har överskridits. Utvärderingen bör analysera effekterna av och ändamålsenligheten hos detta instrument i förhållande till de olika typerna av små och medelstora företag och orsakerna till varför de ansöker som ett enskilt företag (vilket de flesta gör) eller som ett konsortium (nationellt eller EU-omfattande). Man bör också noga analysera i vilken utsträckning en minskning av den nationella finansieringen för små och medelstora företag korrelerar med antalet finansieringsansökningar på EU-nivå. Det är ytterst viktigt att finansiering för små och medelstora företag också förblir tillgängligt för dessa företag på regional och lokal nivå och att EU-finansiering inte används för att rättfärdiga nedskärningar i denna stora stödkälla på lokal nivå. |
| --- | --- |

3.6

EESK välkomnar det faktum att innovation väger tyngre i Horisont 2020. Innovation är nyckeln till ekonomisk tillväxt. Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess. Ett tecken på detta instruments framgång är att det ursprungliga målet på en budgetandel på 20 % för små och medelstora företag redan har överskridits. Utvärderingen bör analysera effekterna av och ändamålsenligheten hos detta instrument i förhållande till de olika typerna av små och medelstora företag och orsakerna till varför de ansöker som ett enskilt företag (vilket de flesta gör) eller som ett konsortium (nationellt eller EU-omfattande). Man bör också noga analysera i vilken utsträckning en minskning av den nationella finansieringen för små och medelstora företag korrelerar med antalet finansieringsansökningar på EU-nivå. Det är ytterst viktigt att finansiering för små och medelstora företag också förblir tillgängligt för dessa företag på regional och lokal nivå och att EU-finansiering inte används för att rättfärdiga nedskärningar i denna stora stödkälla på lokal nivå.

| 3.7 | Industrins deltagande är ytterst viktig för Horisonts 2020 framgång. Det är uppenbart att det totala finansieringsbeloppet från Horisont 2020 för industrier är mindre viktigt i förhållande till industrins satsningar på forskning och innovation. De viktigaste fördelarna för partner inom industrin kan ses i form av nätverksskapande och nya förbindelser till universitet, forskningsorganisationer och andra intressenter såsom städer. EU-projekt spelar en viktig roll för att tillhandahålla kritisk massa för utvecklingen av nya standarder och för att tillhandahålla industrin med ny expertis, nya kunder och marknader och nya talanger. Denna fördelaktiga inverkan på Europas konkurrenskraft bör vidareutvecklas. Det bör noteras att framgångsindikatorer såsom antalet nya arbetstillfällen inte ännu är tillämpliga på Horisont 2020 på grund av ledtiden för innovation och jobbskapande. |
| --- | --- |

3.7

Industrins deltagande är ytterst viktig för Horisonts 2020 framgång. Det är uppenbart att det totala finansieringsbeloppet från Horisont 2020 för industrier är mindre viktigt i förhållande till industrins satsningar på forskning och innovation. De viktigaste fördelarna för partner inom industrin kan ses i form av nätverksskapande och nya förbindelser till universitet, forskningsorganisationer och andra intressenter såsom städer. EU-projekt spelar en viktig roll för att tillhandahålla kritisk massa för utvecklingen av nya standarder och för att tillhandahålla industrin med ny expertis, nya kunder och marknader och nya talanger. Denna fördelaktiga inverkan på Europas konkurrenskraft bör vidareutvecklas. Det bör noteras att framgångsindikatorer såsom antalet nya arbetstillfällen inte ännu är tillämpliga på Horisont 2020 på grund av ledtiden för innovation och jobbskapande.

| 3.8 | Kommittén följer med stort intresse Europeiska institutet för innovation och tekniks (EIT) effektivitet. Europa behöver ett starkt samspel mellan industri, forskning och utbildning, vilket är det huvudsakliga syftet med EIT. Enligt revisionsrättens särskilda rapport (april 2016) står EIT emellertid inför flera stora utmaningar. Även om vissa av dem redan har åtgärdats nyligen förväntar vi oss att halvtidsutvärderingen kommer att leda till betydande övergripande förbättringar av EIT. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén följer med stort intresse Europeiska institutet för innovation och tekniks (EIT) effektivitet. Europa behöver ett starkt samspel mellan industri, forskning och utbildning, vilket är det huvudsakliga syftet med EIT. Enligt revisionsrättens särskilda rapport (april 2016) står EIT emellertid inför flera stora utmaningar. Även om vissa av dem redan har åtgärdats nyligen förväntar vi oss att halvtidsutvärderingen kommer att leda till betydande övergripande förbättringar av EIT.

| 3.9 | Kommissionen har inlett en diskussion om omfattningen och inrättandet av ett europeiskt innovationsråd. Innovationsrådet ska rikta sig direkt till entreprenörer/innovatörer. Innovationsrådet kan bli en snabbare mekanism för att slutföra de sista stegen i att överbrygga innovationsgapet. Innovationsrådet kan bli en paraplyorganisation inom vilken finansieringsinstrument som är relevanta för innovation rationaliseras. Detta kräver naturligtvis noggrann samordning och harmonisering med samtliga övriga finansieringsinstrument. Kommittén välkomnar detta initiativ och är beredd att delta i denna diskussion när väl konkreta förslag är tillgängliga. |
| --- | --- |

3.9

Kommissionen har inlett en diskussion om omfattningen och inrättandet av ett europeiskt innovationsråd. Innovationsrådet ska rikta sig direkt till entreprenörer/innovatörer. Innovationsrådet kan bli en snabbare mekanism för att slutföra de sista stegen i att överbrygga innovationsgapet. Innovationsrådet kan bli en paraplyorganisation inom vilken finansieringsinstrument som är relevanta för innovation rationaliseras. Detta kräver naturligtvis noggrann samordning och harmonisering med samtliga övriga finansieringsinstrument. Kommittén välkomnar detta initiativ och är beredd att delta i denna diskussion när väl konkreta förslag är tillgängliga.

| 3.10 | En av de viktigaste utmaningarna under de kommande åren för Horisont 2020 är att utnyttja dess fulla potential för att stödja social innovation, vilket är av yttersta vikt för att nå EU 2020-målen. EESK påminner om att sociala företag på grund av deras karaktär har en viktig roll att spela för detta ändamål och uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att dessa företags tillgång till finansiering från Horisont 2020 sker på samma villkor som för andra aktörer. |
| --- | --- |

3.10

En av de viktigaste utmaningarna under de kommande åren för Horisont 2020 är att utnyttja dess fulla potential för att stödja social innovation, vilket är av yttersta vikt för att nå EU 2020-målen. EESK påminner om att sociala företag på grund av deras karaktär har en viktig roll att spela för detta ändamål och uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att dessa företags tillgång till finansiering från Horisont 2020 sker på samma villkor som för andra aktörer.

| 3.11 | EESK betonar också att samhällsvetenskap och humaniora är av stor betydelse i Europa. Vårt samhälle kommer oundvikligen att förändras på grund av en åldrande befolkning och demografiska förändringar, vilket leder till nya forskningsprioriteringar (2). Vårt samhälle kommer att genomgå grundläggande förändringar på vägen mot hållbarhet. Förändrade randvillkor till följd av t.ex. globalisering, klimatförändringar, tillgång till energi och ny teknik – som digitaliseringen är en viktig drivkraft för – kommer att ytterligare påskynda samhällsförändringarna. För att säkerställa att vi är redo för framtiden och har rätt kompetens för framtidens jobb av hög kvalitet kommer det att vara avgörande att förbättra våra utbildningssystem. Att bedöma konsekvenserna av alla dessa förändringar för vårt samhälle, inklusive eventuella problem som kan utlösas av förändringar i arbets- och livsvillkor, bör ges hög prioritet. Samhällsvetenskap måste spela en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.11

EESK betonar också att samhällsvetenskap och humaniora är av stor betydelse i Europa. Vårt samhälle kommer oundvikligen att förändras på grund av en åldrande befolkning och demografiska förändringar, vilket leder till nya forskningsprioriteringar (2). Vårt samhälle kommer att genomgå grundläggande förändringar på vägen mot hållbarhet. Förändrade randvillkor till följd av t.ex. globalisering, klimatförändringar, tillgång till energi och ny teknik – som digitaliseringen är en viktig drivkraft för – kommer att ytterligare påskynda samhällsförändringarna. För att säkerställa att vi är redo för framtiden och har rätt kompetens för framtidens jobb av hög kvalitet kommer det att vara avgörande att förbättra våra utbildningssystem. Att bedöma konsekvenserna av alla dessa förändringar för vårt samhälle, inklusive eventuella problem som kan utlösas av förändringar i arbets- och livsvillkor, bör ges hög prioritet. Samhällsvetenskap måste spela en viktig roll i detta sammanhang.

4.   Det europeiska forskningsområdet och mervärdet som Horisont 2020 skapar för EU

| 4.1 | En av målsättningarna för ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont 2020) är att komplettera det europeiska forskningsområdet. Horisont 2020 ses också som ett politiskt instrument för genomförande av initiativen Europa 2020 och innovationsunionen. Viktiga element för det europeiska forskningsområdet är en gemensam europeisk forskningsinfrastrukturspolitik, gemensamma forskningsprojekt, gränsöverskridande forskarutbyte och samordningen av större forskningsprogram enligt det svåra randvillkoret att EU-program måste verka i en miljö där största delen av den offentliga finnanseringen av forskning och innovation förvaltas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.1

En av målsättningarna för ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont 2020) är att komplettera det europeiska forskningsområdet. Horisont 2020 ses också som ett politiskt instrument för genomförande av initiativen Europa 2020 och innovationsunionen. Viktiga element för det europeiska forskningsområdet är en gemensam europeisk forskningsinfrastrukturspolitik, gemensamma forskningsprojekt, gränsöverskridande forskarutbyte och samordningen av större forskningsprogram enligt det svåra randvillkoret att EU-program måste verka i en miljö där största delen av den offentliga finnanseringen av forskning och innovation förvaltas av medlemsstaterna.

| 4.2 | Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) har hittills fungerat som ett användbart samordningsinstrument för att identifiera ny forskningsinfrastruktur av alleuropeiskt intresse. Medan det behövs huvudsakligen nationell finansiering för att inrätta stora forskningsanläggningar är den europeiska nivån viktig för att stödja konsortier och för att ge forskare tillgång till infrastruktur över de europeiska gränserna. EESK delar forskarsamhällenas oro om detta stöds otillräcklighet och uppmanar kommissionen att stärka det betydligt och därigenom trygga tillgången för europeiska forskare till de nationella och europeiska anläggningarna som är en nyckeltillgång i det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

4.2

Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) har hittills fungerat som ett användbart samordningsinstrument för att identifiera ny forskningsinfrastruktur av alleuropeiskt intresse. Medan det behövs huvudsakligen nationell finansiering för att inrätta stora forskningsanläggningar är den europeiska nivån viktig för att stödja konsortier och för att ge forskare tillgång till infrastruktur över de europeiska gränserna. EESK delar forskarsamhällenas oro om detta stöds otillräcklighet och uppmanar kommissionen att stärka det betydligt och därigenom trygga tillgången för europeiska forskare till de nationella och europeiska anläggningarna som är en nyckeltillgång i det europeiska forskningsområdet.

| 4.3 | I allmänhet är rörlighet inom det europeiska forskningsområdet av yttersta vikt. Vi rekommenderar därför att finansieringsprogram såsom Marie Skłodowska-Curie-åtgärder bör bibehållas på en hög nivå. |
| --- | --- |

4.3

I allmänhet är rörlighet inom det europeiska forskningsområdet av yttersta vikt. Vi rekommenderar därför att finansieringsprogram såsom Marie Skłodowska-Curie-åtgärder bör bibehållas på en hög nivå.

| 4.4 | Vi välkomnar initiativet ”Open to the World” och antar att den vetenskapliga kvaliteten fortfarande kommer att vara drivkraften bakom denna verksamhet. De första tecknen på att det minskade deltagandet bland tredjeländer påverkar även industrialiserade ekonomier – t.ex. Förenta staterna – bör utvärderas noga för att avgöra orsaken till denna oroande utveckling. |
| --- | --- |

4.4

Vi välkomnar initiativet ”Open to the World” och antar att den vetenskapliga kvaliteten fortfarande kommer att vara drivkraften bakom denna verksamhet. De första tecknen på att det minskade deltagandet bland tredjeländer påverkar även industrialiserade ekonomier – t.ex. Förenta staterna – bör utvärderas noga för att avgöra orsaken till denna oroande utveckling.

| 4.5 | EESK vill understryka att forskningssamarbete med minst tre deltagare från olika medlemsstater måste fortsätta utgöra grunden för den europeiska forskningsfinansieringen. Att göra det möjligt för olika innovations- och forskningsaktörer att samarbeta för att ta itu med utmaningar som inte kan mötas av ett land allena och att skapa synergieffekter inom EU:s forskningslandskap är något som måste göras på EU-nivå och som skapar ett betydande mervärde för EU. |
| --- | --- |

4.5

EESK vill understryka att forskningssamarbete med minst tre deltagare från olika medlemsstater måste fortsätta utgöra grunden för den europeiska forskningsfinansieringen. Att göra det möjligt för olika innovations- och forskningsaktörer att samarbeta för att ta itu med utmaningar som inte kan mötas av ett land allena och att skapa synergieffekter inom EU:s forskningslandskap är något som måste göras på EU-nivå och som skapar ett betydande mervärde för EU.

| 4.6 | Kommittén är alltmer oroad över de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om nationell finansiering av forskning och innovation. Detta har resulterat i stora skillnader i fråga om framgång att få finansiering från EU. Vi kan med djup oro konstatera att dessa olikheter i själva verket ökar. I synnerhet medlemsstaterna i EU13 har rönt liten framgång i att beviljas finansiering från Horisont 2020. Skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella finansiering av forskning och innovation är enorma. Detta beror inte enbart på skillnader i BNP inom EU. Relativt sett spenderar dessutom de starkare medlemsstaterna också mer på forskning och innovation än de svagare medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén är alltmer oroad över de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om nationell finansiering av forskning och innovation. Detta har resulterat i stora skillnader i fråga om framgång att få finansiering från EU. Vi kan med djup oro konstatera att dessa olikheter i själva verket ökar. I synnerhet medlemsstaterna i EU13 har rönt liten framgång i att beviljas finansiering från Horisont 2020. Skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella finansiering av forskning och innovation är enorma. Detta beror inte enbart på skillnader i BNP inom EU. Relativt sett spenderar dessutom de starkare medlemsstaterna också mer på forskning och innovation än de svagare medlemsstaterna.

| 4.7 | Det är tydligt att misslyckandet att uppnå målet på 3 % av BNP för finansiering av forskning och innovation (Lissabon 2007) i grund och botten beror på bristande nationell finansiering av forskning och innovation. Horisont 2020 bidrar endast i viss mån till detta. EESK efterlyser starkare nationell finansiering av forskning och vill göra medlemsstaterna uppmärksamma på att EU-finansiering för forskning inte kan ersätta nationella satsningar. Detta är också av yttersta vikt för att motverka risken för kunskapsflykt från vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

4.7

Det är tydligt att misslyckandet att uppnå målet på 3 % av BNP för finansiering av forskning och innovation (Lissabon 2007) i grund och botten beror på bristande nationell finansiering av forskning och innovation. Horisont 2020 bidrar endast i viss mån till detta. EESK efterlyser starkare nationell finansiering av forskning och vill göra medlemsstaterna uppmärksamma på att EU-finansiering för forskning inte kan ersätta nationella satsningar. Detta är också av yttersta vikt för att motverka risken för kunskapsflykt från vissa medlemsstater.

| 4.8 | Den ökande klyftan mellan medlemsstaterna måste undersökas i syfte att hitta orsakerna till den. EESK välkomnar de nya åtgärderna för spridning av spetskompetens och bredare deltagande, som kan hjälpa till att minska klyftan. Andra åtgärder som bör övervägas är att tillhandahålla rådgivning till stödstrukturer för sökande samt införa deltagande av EU-13-länder som ett prioriterat kriterium för projekt som är lika bra, under förutsättning att de konkurrerande sökandena uppfyller samma kvalitetskriterier. Vi vill särskilt föreslå att man stärker ett redan befintligt finansieringsinstrument, nämligen forskningssamarbete, som bygger broar mellan forskarsamhällen och därigenom bidrar till att eliminera skillnader. |
| --- | --- |

4.8

Den ökande klyftan mellan medlemsstaterna måste undersökas i syfte att hitta orsakerna till den. EESK välkomnar de nya åtgärderna för spridning av spetskompetens och bredare deltagande, som kan hjälpa till att minska klyftan. Andra åtgärder som bör övervägas är att tillhandahålla rådgivning till stödstrukturer för sökande samt införa deltagande av EU-13-länder som ett prioriterat kriterium för projekt som är lika bra, under förutsättning att de konkurrerande sökandena uppfyller samma kvalitetskriterier. Vi vill särskilt föreslå att man stärker ett redan befintligt finansieringsinstrument, nämligen forskningssamarbete, som bygger broar mellan forskarsamhällen och därigenom bidrar till att eliminera skillnader.

| 4.9 | EESK stöder åtgärder inom öppen forskning (3). Införandet av fri tillgång till publikationer har gjort framsteg, även om det fortfarande finns allvarliga problem med vissa utgivare. Detta är ett hinder som skulle kunna övervinnas med samordnade EU-satsningar. Utvecklingen av öppna data välkomnas, men det behövs fortfarande en process nedifrån och upp inom forskarsamhällena för att fastställa detaljerna för dess genomförande. |
| --- | --- |

4.9

EESK stöder åtgärder inom öppen forskning (3). Införandet av fri tillgång till publikationer har gjort framsteg, även om det fortfarande finns allvarliga problem med vissa utgivare. Detta är ett hinder som skulle kunna övervinnas med samordnade EU-satsningar. Utvecklingen av öppna data välkomnas, men det behövs fortfarande en process nedifrån och upp inom forskarsamhällena för att fastställa detaljerna för dess genomförande.

| 4.10 | Ett europeiskt forskningsmoln enligt kommissionens förslag skulle kunna erbjuda europeiska forskare en virtuell miljö för att spara, dela och återanvända sina data tvärvetenskapligt och gränsöverskridande. EESK stöder detta initiativ (4) och anser att det kan bli ett viktigt element för öppna data. Vi uppmanar kommissionen att noggrant beakta gränsöverskridande molnsystem i specifika befintliga vetenskapssamfund som fungerar bra liksom nationella åtgärder i syfte att uppnå samma mål. |
| --- | --- |

4.10

Ett europeiskt forskningsmoln enligt kommissionens förslag skulle kunna erbjuda europeiska forskare en virtuell miljö för att spara, dela och återanvända sina data tvärvetenskapligt och gränsöverskridande. EESK stöder detta initiativ (4) och anser att det kan bli ett viktigt element för öppna data. Vi uppmanar kommissionen att noggrant beakta gränsöverskridande molnsystem i specifika befintliga vetenskapssamfund som fungerar bra liksom nationella åtgärder i syfte att uppnå samma mål.

5.   Mot effektiva processer

| 5.1 | EESK välkomnar kommissionens insatser för att ytterligare ”förenkla” Horisont 2020. I synnerhet mindre aktörer kommer att lockas av mindre byråkrati, enklare regler och större rättssäkerhet. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar kommissionens insatser för att ytterligare ”förenkla” Horisont 2020. I synnerhet mindre aktörer kommer att lockas av mindre byråkrati, enklare regler och större rättssäkerhet.

| 5.2 | Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess. Företag har sett mycket positivt på aspekter såsom den korta handläggningstiden för att bevilja låneansökningar och finansiering för nedifrån och upp-idéer. Dessa aspekter bör användas som bästa praxis för andra instrument i Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.2

Det nya instrumentet för små och medelstora företag är ett bra exempel på en effektiv ansöknings-, urvals- och tillsynsprocess. Företag har sett mycket positivt på aspekter såsom den korta handläggningstiden för att bevilja låneansökningar och finansiering för nedifrån och upp-idéer. Dessa aspekter bör användas som bästa praxis för andra instrument i Horisont 2020.

| 5.3 | Många stora framgångar har uppnåtts i fråga om att förenkla regler och verktyg såsom den mycket förbättrade deltagarportalen, men viktiga frågor måste fortfarande lösas eftersom de i stor omfattning gör programmet mindre attraktivt. Exempelvis har intern fakturering som används av merparten av industrin och de akademiska organisationerna blivit nästan helt omöjlig, och striktare bestämmelser om ”full kapacitet” för anläggningar som används har skapat ytterligare problem. Kommissionens motvilja att ersätta enskilda faktiska lönekostnader snarare än tidigare nivåer för det senast avslutade budgetåret har delvis minskat, men utgör fortfarande en extra administrativ börda. Fortfarande kräver bestämmelserna för Horisont 2020 ofta dubbel bokföring. Den enorma administrativa sakkunskap som deltagarna fortfarande behöver för att genomföra dessa aspekter av Horisont 2020 gör det särskilt besvärligt för små och medelstora företag att delta och mindre lockande för internationella partner. |
| --- | --- |

5.3

Många stora framgångar har uppnåtts i fråga om att förenkla regler och verktyg såsom den mycket förbättrade deltagarportalen, men viktiga frågor måste fortfarande lösas eftersom de i stor omfattning gör programmet mindre attraktivt. Exempelvis har intern fakturering som används av merparten av industrin och de akademiska organisationerna blivit nästan helt omöjlig, och striktare bestämmelser om ”full kapacitet” för anläggningar som används har skapat ytterligare problem. Kommissionens motvilja att ersätta enskilda faktiska lönekostnader snarare än tidigare nivåer för det senast avslutade budgetåret har delvis minskat, men utgör fortfarande en extra administrativ börda. Fortfarande kräver bestämmelserna för Horisont 2020 ofta dubbel bokföring. Den enorma administrativa sakkunskap som deltagarna fortfarande behöver för att genomföra dessa aspekter av Horisont 2020 gör det särskilt besvärligt för små och medelstora företag att delta och mindre lockande för internationella partner.

| 5.4 | EESK uppmanar därför kommissionen att ytterligare förenkla Horisont 2020 och att respektera reglerna för deltagande i Horisont 2020 som uppmanar till ”ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis vad gäller kostnadsredovisning”. Kommittén rekommenderar också att man i reflektioner om kommande ramprogram bör sträva efter att göra ytterligare framsteg i denna riktning och acceptera deltagarnas vanliga redovisningsprinciper när det är möjligt genom att utgå från principen att efterlevnaden av nationella regler är det viktigaste kriteriet så länge dessa regler uppfyller överenskomna standarder. Dessa standarder kan utvecklas och testas i samarbete med Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- |

5.4

EESK uppmanar därför kommissionen att ytterligare förenkla Horisont 2020 och att respektera reglerna för deltagande i Horisont 2020 som uppmanar till ”ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis vad gäller kostnadsredovisning”. Kommittén rekommenderar också att man i reflektioner om kommande ramprogram bör sträva efter att göra ytterligare framsteg i denna riktning och acceptera deltagarnas vanliga redovisningsprinciper när det är möjligt genom att utgå från principen att efterlevnaden av nationella regler är det viktigaste kriteriet så länge dessa regler uppfyller överenskomna standarder. Dessa standarder kan utvecklas och testas i samarbete med Europeiska revisionsrätten.

| 5.5 | Med tanke på nästa ramprogram uppmanar EESK med kraft kommissionen att avstå från att inrätta fler instrument och uppmanar i stället kommissionen att aktivt minska antalet instrument och att också dra nytta av utvärderingen av det gemensamma teknikinitiativet för att begränsa dem till de mest ändamålsenliga. |
| --- | --- |

5.5

Med tanke på nästa ramprogram uppmanar EESK med kraft kommissionen att avstå från att inrätta fler instrument och uppmanar i stället kommissionen att aktivt minska antalet instrument och att också dra nytta av utvärderingen av det gemensamma teknikinitiativet för att begränsa dem till de mest ändamålsenliga.

| 5.6 | EESK begär, i linje med parlamentets forskningsutskott (utskottet för industrifrågor, forskning och energi), att 2,2 miljarder euro ska återtas från Efsi till EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020, för att kompensera för de betydande negativa effekter som nedskärningarna har medfört. Efsi investerar i projekt som inte kan ses som kompensation för de projekt som inte längre kan utföras inom ramen för Horisont 2020, eftersom den stora majoriteten av Efsi-projekt inte tar upp forskningsaspekter utan genomförandet av befintlig teknik. Detta har visserligen fördelar men bör inte begränsa källan till innovativa nya tekniker för Europas konkurrenskraft, vilket Horisont 2020 kan tillhandahålla. |
| --- | --- |

5.6

EESK begär, i linje med parlamentets forskningsutskott (utskottet för industrifrågor, forskning och energi), att 2,2 miljarder euro ska återtas från Efsi till EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020, för att kompensera för de betydande negativa effekter som nedskärningarna har medfört. Efsi investerar i projekt som inte kan ses som kompensation för de projekt som inte längre kan utföras inom ramen för Horisont 2020, eftersom den stora majoriteten av Efsi-projekt inte tar upp forskningsaspekter utan genomförandet av befintlig teknik. Detta har visserligen fördelar men bör inte begränsa källan till innovativa nya tekniker för Europas konkurrenskraft, vilket Horisont 2020 kan tillhandahålla.

| 5.7 | Klassisk medfinansiering av projekt där kommissionen allokerar bidrag till specifika projekt, och därmed bidrar till de totala kostnaderna, tappar popularitet allt snabbare inom Horisont 2020 till förmån för finansiella instrument. För både industrin och den akademiska världen är finansiering av forskning med lån emellertid endast användbart i slutet av innovationskedjan och inte för banbrytande innovation. Dessutom riktar sig dessa instrument inte till många relevanta aktörer eftersom offentliga forskningsorganisationer i många medlemsstater inte tillåts ta lån. EESK begär således att både Horisont 2020 och dess efterträdare bör bevara fokus på medfinansiering i första hand. |
| --- | --- |

5.7

Klassisk medfinansiering av projekt där kommissionen allokerar bidrag till specifika projekt, och därmed bidrar till de totala kostnaderna, tappar popularitet allt snabbare inom Horisont 2020 till förmån för finansiella instrument. För både industrin och den akademiska världen är finansiering av forskning med lån emellertid endast användbart i slutet av innovationskedjan och inte för banbrytande innovation. Dessutom riktar sig dessa instrument inte till många relevanta aktörer eftersom offentliga forskningsorganisationer i många medlemsstater inte tillåts ta lån. EESK begär således att både Horisont 2020 och dess efterträdare bör bevara fokus på medfinansiering i första hand.

| 5.8 | EESK stöder därför rådets slutsatser av den 27 maj 2016 och understryker att man inom ramen för Horisont 2020 bör vidta aktsamhet för att se till att lånebaserad finansiering inte utökas ytterligare på bekostnad av bidragsbaserad finansiering av forskning och innovation. Europas industri måste ha tillgång till banbrytande nya teknologier som härstammar från högriskprojekt och dessa kommer inte att upptäckas med hjälp av lån. |
| --- | --- |

5.8

EESK stöder därför rådets slutsatser av den 27 maj 2016 och understryker att man inom ramen för Horisont 2020 bör vidta aktsamhet för att se till att lånebaserad finansiering inte utökas ytterligare på bekostnad av bidragsbaserad finansiering av forskning och innovation. Europas industri måste ha tillgång till banbrytande nya teknologier som härstammar från högriskprojekt och dessa kommer inte att upptäckas med hjälp av lån.

| 5.9 | Under de första åren av Horisont 2020 var antalet beviljade ansökningar i vissa fall så lågt som 3 %. Generellt har antalet beviljade ansökningar ökat från 1:5 i det sjunde ramprogrammet till 1:8 i Horisont 2020. Ett rimligt antal måste uppnås för att undvika att resurser går till spillo och att orsaka frustration bland de bästa deltagarna från industrin och den akademiska världen. När antalet beviljanden är mycket lägre kan kostnaden som föranleds av satsningarna i förslagen överskrida den erhållna finansieringen. Det finns en uppsjö av förslag på motåtgärder (mer detaljerade effekter, tvåstegsprocesser, professionella rådgivare, att följa bästa praxis) och kommissionen borde införa dem omedelbart under den kvarvarande perioden av Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.9

Under de första åren av Horisont 2020 var antalet beviljade ansökningar i vissa fall så lågt som 3 %. Generellt har antalet beviljade ansökningar ökat från 1:5 i det sjunde ramprogrammet till 1:8 i Horisont 2020. Ett rimligt antal måste uppnås för att undvika att resurser går till spillo och att orsaka frustration bland de bästa deltagarna från industrin och den akademiska världen. När antalet beviljanden är mycket lägre kan kostnaden som föranleds av satsningarna i förslagen överskrida den erhållna finansieringen. Det finns en uppsjö av förslag på motåtgärder (mer detaljerade effekter, tvåstegsprocesser, professionella rådgivare, att följa bästa praxis) och kommissionen borde införa dem omedelbart under den kvarvarande perioden av Horisont 2020.

| 5.10 | En kvalitetsstämpel för utmärkta ansökningar som inte beviljades finansiering skulle kunna vara särskilt bra för små och medelstora företag som hoppas på att erhålla finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Frågan huruvida reglerna om statligt stöd kan orsaka problem i dessa fall måste fortfarande utredas. |
| --- | --- |

5.10

En kvalitetsstämpel för utmärkta ansökningar som inte beviljades finansiering skulle kunna vara särskilt bra för små och medelstora företag som hoppas på att erhålla finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Frågan huruvida reglerna om statligt stöd kan orsaka problem i dessa fall måste fortfarande utredas.

| 5.11 | EESK rekommenderar att det i halvtidsutvärderingen bör analyseras hur Horisont 2020 kvalitativt bidrar till dess mål att främja vetenskaplig spetskompetens, att ta itu med aktuella samhällsutmaningar och att stödja industriellt ledarskap för större ekonomisk tillväxt för alla, vilket skapar arbetstillfällen i Europa, i stället för att fokusera för mycket på kvantitativa åtgärder såsom att räkna publikationer, patent och avkastning på investeringar på det sätt som gjordes i utvärderingen av det sjunde ramprogrammet. EESK rekommenderar också att kompatibla indikatorer upprättas för både forsknings- och innovationsstöd inom strukturfonderna och Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

5.11

EESK rekommenderar att det i halvtidsutvärderingen bör analyseras hur Horisont 2020 kvalitativt bidrar till dess mål att främja vetenskaplig spetskompetens, att ta itu med aktuella samhällsutmaningar och att stödja industriellt ledarskap för större ekonomisk tillväxt för alla, vilket skapar arbetstillfällen i Europa, i stället för att fokusera för mycket på kvantitativa åtgärder såsom att räkna publikationer, patent och avkastning på investeringar på det sätt som gjordes i utvärderingen av det sjunde ramprogrammet. EESK rekommenderar också att kompatibla indikatorer upprättas för både forsknings- och innovationsstöd inom strukturfonderna och Europeiska fonden för strategiska investeringar.

Bryssel den 20 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 111.

1

(2)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 13.

2

(3)  EUT C 76, 14.3.2013, s. 48.

3

(4)  Yttrande om ”Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa” (TEN/592) (EUT C 487, 28.12.2016, s. 86).

4

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Undanröja hindren för ett hållbart vattenbruk i Europa

(förberedande yttrande)

(2017/C 034/11)

| Föredragande: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 29.4.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | Förberedande yttrande på begäran av Europeiska kommissionen |
| Beslut av kommitténs presidium | 15.3.2016 |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 30.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 220/1/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 29.4.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande på begäran av Europeiska kommissionen

Beslut av kommitténs presidium

15.3.2016

Ansvarig facksektion

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

30.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

220/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén är djupt oroad över att situationen för vattenbruket i EU inte har förbättrats, trots att det inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma organisationen av marknaden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) görs ansträngningar för att främja det. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén är djupt oroad över att situationen för vattenbruket i EU inte har förbättrats, trots att det inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma organisationen av marknaden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) görs ansträngningar för att främja det.

| 1.2 | EESK konstaterar att den huvudsakliga anledningen till de långsamma administrativa förfarandena när det gäller vattenbruket och bristen på platser där man kan anlägga vattenbruk är medlemsstaternas och regionernas komplicerade genomförande av EU:s miljölagstiftning, framför allt ramdirektivet för vatten, ramdirektivet om en marin strategi och direktiven om Natura 2000. Detta har lett till att det ställs alltför betungande ekonomiska krav på vattenbruksföretagen, paradoxalt nog utan att säkerställa ett bättre miljöskydd. |
| --- | --- |

1.2

EESK konstaterar att den huvudsakliga anledningen till de långsamma administrativa förfarandena när det gäller vattenbruket och bristen på platser där man kan anlägga vattenbruk är medlemsstaternas och regionernas komplicerade genomförande av EU:s miljölagstiftning, framför allt ramdirektivet för vatten, ramdirektivet om en marin strategi och direktiven om Natura 2000. Detta har lett till att det ställs alltför betungande ekonomiska krav på vattenbruksföretagen, paradoxalt nog utan att säkerställa ett bättre miljöskydd.

| 1.3 | EESK uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att utöva sina skyldigheter när det gäller att samordna den delade behörigheten på området för vattenbruk, vilket inbegriper en förenkling av de administrativa förfarandena och involvering av de nationella och regionala offentliga förvaltningarna med ansvar för vattenbruket. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att utöva sina skyldigheter när det gäller att samordna den delade behörigheten på området för vattenbruk, vilket inbegriper en förenkling av de administrativa förfarandena och involvering av de nationella och regionala offentliga förvaltningarna med ansvar för vattenbruket.

| 1.4 | Kommissionen uppmanas att säkerställa att medlemsstaterna följer riktlinjerna för tillämpningen av EU:s miljöregler, vilket är nödvändigt för att minska onödiga administrativa bördor, samtidigt som man säkerställer att vattnets och ekosystemens kvalitet bevaras. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen uppmanas att säkerställa att medlemsstaterna följer riktlinjerna för tillämpningen av EU:s miljöregler, vilket är nödvändigt för att minska onödiga administrativa bördor, samtidigt som man säkerställer att vattnets och ekosystemens kvalitet bevaras.

| 1.5 | EESK understryker att om man inte finner en lösning på problemen med de administrativa förfarandena och bristen på lämpliga platser kommer inte EU att fullt ut kunna utnyttja de tillgängliga medlen från EHFF, liksom var fallet med den tidigare Europeiska fiskerifonden (EFF). Det är också bekymmersamt att medlemsstaterna på grund av åtgärder för att minska underskottet i de offentliga finanserna avstår från att finansiera initiativ för ett hållbart vattenbruk som skulle kunna generera tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.5

EESK understryker att om man inte finner en lösning på problemen med de administrativa förfarandena och bristen på lämpliga platser kommer inte EU att fullt ut kunna utnyttja de tillgängliga medlen från EHFF, liksom var fallet med den tidigare Europeiska fiskerifonden (EFF). Det är också bekymmersamt att medlemsstaterna på grund av åtgärder för att minska underskottet i de offentliga finanserna avstår från att finansiera initiativ för ett hållbart vattenbruk som skulle kunna generera tillväxt och arbetstillfällen.

| 1.6 | EESK uppmanar kommissionen att snarast möjligt inrätta den rådgivande nämnden för vattenbruk och att aktivt medverka till att den fungerar effektivt. Detta forum kommer bara att fungera effektivt om såväl de berörda aktörerna som de offentliga myndigheterna i EU och i medlemsstaterna – men framför allt kommissionen – samarbetar. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar kommissionen att snarast möjligt inrätta den rådgivande nämnden för vattenbruk och att aktivt medverka till att den fungerar effektivt. Detta forum kommer bara att fungera effektivt om såväl de berörda aktörerna som de offentliga myndigheterna i EU och i medlemsstaterna – men framför allt kommissionen – samarbetar.

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna noggrant följa upp de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk för att fastställa i hur hög grad målen har uppnåtts, och säkra att samtliga avdelningar inom de nationella offentliga myndigheterna som är behöriga på miljöområdet involveras i dessa planer. |
| --- | --- |

1.7

EESK uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna noggrant följa upp de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk för att fastställa i hur hög grad målen har uppnåtts, och säkra att samtliga avdelningar inom de nationella offentliga myndigheterna som är behöriga på miljöområdet involveras i dessa planer.

| 1.8 | EESK vill göra kommissionen uppmärksam på att de kommande åren kommer att bli avgörande för vattenbrukets framtid i EU. Kommissionens ansträngningar för att fastställa ett regelverk som främjar hållbart vattenbruk kan visa sig vara förspillda om man inte noggrant följer utvecklingen, och om man inte lyckas undanröja flaskhalsarna. Som redan nämnts återfinns dessa flaskhalsar på vissa avdelningar hos de offentliga myndigheterna i de medlemsstater som inte deltog i utarbetandet av de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill göra kommissionen uppmärksam på att de kommande åren kommer att bli avgörande för vattenbrukets framtid i EU. Kommissionens ansträngningar för att fastställa ett regelverk som främjar hållbart vattenbruk kan visa sig vara förspillda om man inte noggrant följer utvecklingen, och om man inte lyckas undanröja flaskhalsarna. Som redan nämnts återfinns dessa flaskhalsar på vissa avdelningar hos de offentliga myndigheterna i de medlemsstater som inte deltog i utarbetandet av de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk.

2.   Bakgrund

| 2.1 | I de nuvarande förordningarna för den gemensamma fiskeripolitiken och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter läggs en mycket större vikt vid en hållbar utveckling av vattenbruket i EU än tidigare. |
| --- | --- |

2.1

I de nuvarande förordningarna för den gemensamma fiskeripolitiken och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter läggs en mycket större vikt vid en hållbar utveckling av vattenbruket i EU än tidigare.

| 2.2 | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) har en särskild budget för utveckling av ett hållbart vattenbruk, som uppgår till den generösa summan 1,2 miljarder euro för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

2.2

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) har en särskild budget för utveckling av ett hållbart vattenbruk, som uppgår till den generösa summan 1,2 miljarder euro för perioden 2014–2020.

| 2.3 | Under de senaste åren har EESK utarbetat två yttranden om vattenbruk (1)
   (2). EESK framhåller i båda dessa yttranden hur viktig denna verksamhet är för EU och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett ansvarsfullt och hållbart vattenbruk. |
| --- | --- |

2.3

Under de senaste åren har EESK utarbetat två yttranden om vattenbruk (1)
   (2). EESK framhåller i båda dessa yttranden hur viktig denna verksamhet är för EU och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett ansvarsfullt och hållbart vattenbruk.

| 2.4 | År 2013 offentliggjorde kommissionen strategiska riktlinjer för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU. Riktlinjerna var avsedda att hjälpa medlemsstaterna att fastställa nationella mål för denna verksamhet, med hänsyn till deras respektive utgångspunkter, nationella förhållanden och institutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

2.4

År 2013 offentliggjorde kommissionen strategiska riktlinjer för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU. Riktlinjerna var avsedda att hjälpa medlemsstaterna att fastställa nationella mål för denna verksamhet, med hänsyn till deras respektive utgångspunkter, nationella förhållanden och institutionella bestämmelser.

| 2.4.1 | I riktlinjerna uppmanas medlemsstaterna bland annat att utarbeta fleråriga nationella strategiska planer för vattenbrukssektorn och fastställa gemensamma mål, samt om möjligt indikatorer för att mäta framstegen mot dessa mål. Dessa strategiska planer skulle främja vattenbrukssektorns konkurrenskraft, stödja dess utveckling genom innovation, stimulera den ekonomiska aktiviteten, öka diversifieringen, förbättra livskvaliteten i kust- och landsbygdsområdena samt säkerställa lika konkurrensvillkor för vattenbruksaktörerna vad gäller tillträde till marina områden och markområden. |
| --- | --- |

2.4.1

I riktlinjerna uppmanas medlemsstaterna bland annat att utarbeta fleråriga nationella strategiska planer för vattenbrukssektorn och fastställa gemensamma mål, samt om möjligt indikatorer för att mäta framstegen mot dessa mål. Dessa strategiska planer skulle främja vattenbrukssektorns konkurrenskraft, stödja dess utveckling genom innovation, stimulera den ekonomiska aktiviteten, öka diversifieringen, förbättra livskvaliteten i kust- och landsbygdsområdena samt säkerställa lika konkurrensvillkor för vattenbruksaktörerna vad gäller tillträde till marina områden och markområden.

| 2.4.2 | Alla medlemsstater som har en vattenbrukssektor lade fram sina fleråriga nationella strategiska planer 2013. De flesta av de åtgärder och insatser som föreslogs i dessa planer införlivades senare i respektive operativa program i syfte att finansieras genom Europeiska havs- och fiskerifonden. Därigenom skulle genomförandet av dessa åtgärder underlättas. |
| --- | --- |

2.4.2

Alla medlemsstater som har en vattenbrukssektor lade fram sina fleråriga nationella strategiska planer 2013. De flesta av de åtgärder och insatser som föreslogs i dessa planer införlivades senare i respektive operativa program i syfte att finansieras genom Europeiska havs- och fiskerifonden. Därigenom skulle genomförandet av dessa åtgärder underlättas.

| 2.5 | Enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken ska en rådgivande nämnd för vattenbruk inrättas. Den avlöser den tidigare rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk (Grupp 2 – Vattenbruk). Nämndens uppgift blir att underlätta en debatt om frågor som rör vattenbruket samt att lägga fram rekommendationer och förslag till EU-institutionerna. Samtidigt är man i färd med att inrätta en rådgivande nämnd för marknader med uppgift att fokusera på bättre saluföring av vattenbruksprodukter och fiskvaror. |
| --- | --- |

2.5

Enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken ska en rådgivande nämnd för vattenbruk inrättas. Den avlöser den tidigare rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk (Grupp 2 – Vattenbruk). Nämndens uppgift blir att underlätta en debatt om frågor som rör vattenbruket samt att lägga fram rekommendationer och förslag till EU-institutionerna. Samtidigt är man i färd med att inrätta en rådgivande nämnd för marknader med uppgift att fokusera på bättre saluföring av vattenbruksprodukter och fiskvaror.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | FAO bedömer att den globala livsmedelsproduktionen måste öka med cirka 70 % fram till 2050 för att kunna försörja de 9 miljarder människor som jordens befolkning då förväntas uppgå till. Organisationen tillmäter vattenbruket en särskild betydelse som näringskälla med tillväxtpotential och rekommenderar att man främjar vattenbruket som en källa till livsmedel, sysselsättning och välstånd. |
| --- | --- |

3.1

FAO bedömer att den globala livsmedelsproduktionen måste öka med cirka 70 % fram till 2050 för att kunna försörja de 9 miljarder människor som jordens befolkning då förväntas uppgå till. Organisationen tillmäter vattenbruket en särskild betydelse som näringskälla med tillväxtpotential och rekommenderar att man främjar vattenbruket som en källa till livsmedel, sysselsättning och välstånd.

| 3.2 | Konsumtion av fisk och andra livsmedel från havet rekommenderas på grund av dessa varors näringsvärde och betydelse för att bevara en god hälsa. Att bereda människor tillgång till en kost som innehåller tillräckligt med vattenbruksprodukter är en samhällelig prioritering. Den årliga per capita-förbrukningen av vattenbruksprodukter i EU är cirka 23,9 kg och den ökar långsamt. |
| --- | --- |

3.2

Konsumtion av fisk och andra livsmedel från havet rekommenderas på grund av dessa varors näringsvärde och betydelse för att bevara en god hälsa. Att bereda människor tillgång till en kost som innehåller tillräckligt med vattenbruksprodukter är en samhällelig prioritering. Den årliga per capita-förbrukningen av vattenbruksprodukter i EU är cirka 23,9 kg och den ökar långsamt.

| 3.3 | EESK noterar att EU har ett underskott i handelsbalansen när det gäller vattenbruksprodukter avsedda för mänsklig konsumtion. Efterfrågan på vattenbruksprodukter på den inre marknaden uppgår årligen till ca 13,2 miljoner ton, varav endast 10 % kommer från vattenbruket i EU, medan 25 % kommer från fisket och 65 % importeras. Importandelen har ökat, men under de senaste åren har den stabiliserats. Under alla omständigheter innebär denna situation en enorm obalans som försvagar EU:s nuvarande och framtida livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

3.3

EESK noterar att EU har ett underskott i handelsbalansen när det gäller vattenbruksprodukter avsedda för mänsklig konsumtion. Efterfrågan på vattenbruksprodukter på den inre marknaden uppgår årligen till ca 13,2 miljoner ton, varav endast 10 % kommer från vattenbruket i EU, medan 25 % kommer från fisket och 65 % importeras. Importandelen har ökat, men under de senaste åren har den stabiliserats. Under alla omständigheter innebär denna situation en enorm obalans som försvagar EU:s nuvarande och framtida livsmedelssäkerhet.

| 3.4 | Den årliga vattenbruksproduktionen i EU uppgår till 1,2 miljoner ton. Av dessa kommer 65,4 % från vattenbruk till havs och 34,6 % från vattenbruk i sötvatten. Värdet vid den första försäljningen uppgår till cirka 4 miljarder euro. Produktionsformerna varierar och omfattar allt från traditionella bassänger eller dammar till andra mer tekniska former, såsom produktion i cisterner, i burar på öppet hav eller i recirkulerande system. |
| --- | --- |

3.4

Den årliga vattenbruksproduktionen i EU uppgår till 1,2 miljoner ton. Av dessa kommer 65,4 % från vattenbruk till havs och 34,6 % från vattenbruk i sötvatten. Värdet vid den första försäljningen uppgår till cirka 4 miljarder euro. Produktionsformerna varierar och omfattar allt från traditionella bassänger eller dammar till andra mer tekniska former, såsom produktion i cisterner, i burar på öppet hav eller i recirkulerande system.

| 3.5 | EHFF-förordningen antogs och offentliggjordes i maj 2014. Medlemsstaternas operativa program för EHFF godkändes inte definitivt av kommissionen förrän hösten 2015, med en försening på ett år och fem månader. |
| --- | --- |

3.5

EHFF-förordningen antogs och offentliggjordes i maj 2014. Medlemsstaternas operativa program för EHFF godkändes inte definitivt av kommissionen förrän hösten 2015, med en försening på ett år och fem månader.

| 3.5.1 | Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2014 en studie om ändamålsenligheten beträffande den tidigare Europeiska fiskerifondens stöd till vattenbruk. Revisionsrätten fann att EFF:s stöd till en hållbar utveckling av vattenbruket inte hade varit effektivt. Man ansåg att åtgärderna på EU-nivå inte hade utformats och övervakats på ett lämpligt sätt och inte utgjorde en tillräckligt tydlig ram för utvecklingen av vattenbruket. På medlemsstatsnivå hade stödåtgärderna varken utformats eller tillämpats på ett korrekt sätt, och de nationella strategiska planerna och operativa programmen utgjorde inte en tillräckligt tydlig bas för att främja vattenbruket. |
| --- | --- |

3.5.1

Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2014 en studie om ändamålsenligheten beträffande den tidigare Europeiska fiskerifondens stöd till vattenbruk. Revisionsrätten fann att EFF:s stöd till en hållbar utveckling av vattenbruket inte hade varit effektivt. Man ansåg att åtgärderna på EU-nivå inte hade utformats och övervakats på ett lämpligt sätt och inte utgjorde en tillräckligt tydlig ram för utvecklingen av vattenbruket. På medlemsstatsnivå hade stödåtgärderna varken utformats eller tillämpats på ett korrekt sätt, och de nationella strategiska planerna och operativa programmen utgjorde inte en tillräckligt tydlig bas för att främja vattenbruket.

| 3.6 | Vattenbruket i EU genererar för närvarande 85 000 direkta arbetstillfällen, men antalet har stagnerat. EESK ser positivt på kommissionens bedömning att varje gång konsumtionen av vattenbruksprodukter i EU ökar med en procentenhet kan det skapas mellan 3 000 och 4 000 heltidsarbetstillfällen. Det bör dessutom noteras att det finns omkring 200 000 indirekta arbetstillfällen hos underleverantörerna till vattenbruksföretag, bearbetningsföretag och därmed sammanhängande verksamhet. |
| --- | --- |

3.6

Vattenbruket i EU genererar för närvarande 85 000 direkta arbetstillfällen, men antalet har stagnerat. EESK ser positivt på kommissionens bedömning att varje gång konsumtionen av vattenbruksprodukter i EU ökar med en procentenhet kan det skapas mellan 3 000 och 4 000 heltidsarbetstillfällen. Det bör dessutom noteras att det finns omkring 200 000 indirekta arbetstillfällen hos underleverantörerna till vattenbruksföretag, bearbetningsföretag och därmed sammanhängande verksamhet.

| 3.7 | Kommittén erkänner värdet av att medlemsstaterna har utarbetat sina fleråriga nationella strategiska planer för vattenbruk och lagt fram dem för kommissionen. Vi anser dock att de ekonomiska aktörerna, aktörerna inom miljösektorn och arbetsmarknadens parter inte medverkat i tillräcklig utsträckning i samband med utarbetandet jämfört med de offentliga myndigheternas deltagande, särskilt i förhållande till den huvudroll som de myndigheter som är direkt behöriga på vattenbruksområdet har spelat. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén erkänner värdet av att medlemsstaterna har utarbetat sina fleråriga nationella strategiska planer för vattenbruk och lagt fram dem för kommissionen. Vi anser dock att de ekonomiska aktörerna, aktörerna inom miljösektorn och arbetsmarknadens parter inte medverkat i tillräcklig utsträckning i samband med utarbetandet jämfört med de offentliga myndigheternas deltagande, särskilt i förhållande till den huvudroll som de myndigheter som är direkt behöriga på vattenbruksområdet har spelat.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att obalansen i EU:s utrikeshandel med vattenbruksprodukter inte är acceptabel, vare sig ur ekonomisk synpunkt, eftersom den medför ett handelsunderskott, eller ur ett socialt perspektiv, eftersom arbetstillfällen går förlorade. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att obalansen i EU:s utrikeshandel med vattenbruksprodukter inte är acceptabel, vare sig ur ekonomisk synpunkt, eftersom den medför ett handelsunderskott, eller ur ett socialt perspektiv, eftersom arbetstillfällen går förlorade.

| 4.2 | Tillväxten i EU:s vattenbruksproduktion stagnerade cirka år 2000, och man har inte lyckats få fart på den igen trots insatser från olika europeiska, nationella och regionala myndigheter. Produktionsvolymen ligger kvar på samma nivå, trots en svag ökning av dess kommersiella mervärde. |
| --- | --- |

4.2

Tillväxten i EU:s vattenbruksproduktion stagnerade cirka år 2000, och man har inte lyckats få fart på den igen trots insatser från olika europeiska, nationella och regionala myndigheter. Produktionsvolymen ligger kvar på samma nivå, trots en svag ökning av dess kommersiella mervärde.

| 4.3 | Orsakerna till den fastlåsta situationen för vattenbruket i EU, som står i kontrast till den övriga världen där det ökar i snabb takt, beskrevs helt korrekt av kommissionen i de strategiska riktlinjerna från 2013 för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU. De två huvudsakliga skäl som anges är de komplicerade administrativa förfaranden som krävs för att kunna bedriva verksamhet och de juridiska svårigheterna när det gäller att finna platser där man kan bedriva vattenbruk eller för att utvidga befintliga vattenbruk. |
| --- | --- |

4.3

Orsakerna till den fastlåsta situationen för vattenbruket i EU, som står i kontrast till den övriga världen där det ökar i snabb takt, beskrevs helt korrekt av kommissionen i de strategiska riktlinjerna från 2013 för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU. De två huvudsakliga skäl som anges är de komplicerade administrativa förfaranden som krävs för att kunna bedriva verksamhet och de juridiska svårigheterna när det gäller att finna platser där man kan bedriva vattenbruk eller för att utvidga befintliga vattenbruk.

| 4.4 | Kommittén är medveten om kommissionens insatser för att hjälpa de nationella och regionala myndigheterna att genomföra EU:s miljölagstiftning utan att skapa onödiga bördor för vattenbruksföretagen. I detta syfte har man offentliggjort riktlinjer för vattenbruk och Natura 2000-områden samt avseende ramdirektivet för vatten. Riktlinjer för förhållandet mellan vattenbruket och ramdirektivet om en marin strategi håller på att utarbetas. De nationella och regionala miljömyndigheterna saknar emellertid kunskap om dessa riktlinjer och de genomförs inte. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén är medveten om kommissionens insatser för att hjälpa de nationella och regionala myndigheterna att genomföra EU:s miljölagstiftning utan att skapa onödiga bördor för vattenbruksföretagen. I detta syfte har man offentliggjort riktlinjer för vattenbruk och Natura 2000-områden samt avseende ramdirektivet för vatten. Riktlinjer för förhållandet mellan vattenbruket och ramdirektivet om en marin strategi håller på att utarbetas. De nationella och regionala miljömyndigheterna saknar emellertid kunskap om dessa riktlinjer och de genomförs inte.

| 4.5 | EESK noterar att det försenade antagandet av EHFF-förordningen och medlemsstaternas operativa program kommer att medföra att aktörerna i medlemsstaterna inte kommer att kunna utnyttja medel från EHFF förrän tidigast i slutet av år 2016, vilket innebär en försening på nästan tre år. |
| --- | --- |

4.5

EESK noterar att det försenade antagandet av EHFF-förordningen och medlemsstaternas operativa program kommer att medföra att aktörerna i medlemsstaterna inte kommer att kunna utnyttja medel från EHFF förrän tidigast i slutet av år 2016, vilket innebär en försening på nästan tre år.

| 4.6 | I olika rapporter, bland annat från Europeiska revisionsrätten 2014, konstaterades att en hållbar utveckling av vattenbruket har försvårats på grund av avsaknaden av en tillfredsställande fysisk planering av kust- och havsområdena, i kombination med komplicerade licensförfaranden. Revisionsrätten bekräftade också att de viktigaste tillväxtmålen för vattenbruksnäringen hittills inte har uppfyllts, och att sektorn har stagnerat under många år. |
| --- | --- |

4.6

I olika rapporter, bland annat från Europeiska revisionsrätten 2014, konstaterades att en hållbar utveckling av vattenbruket har försvårats på grund av avsaknaden av en tillfredsställande fysisk planering av kust- och havsområdena, i kombination med komplicerade licensförfaranden. Revisionsrätten bekräftade också att de viktigaste tillväxtmålen för vattenbruksnäringen hittills inte har uppfyllts, och att sektorn har stagnerat under många år.

| 4.7 | EESK noterar med tillfredsställelse att EHFF:s budget för utveckling av ett hållbart vattenbruk är nästan tre gånger större än under den föregående Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

4.7

EESK noterar med tillfredsställelse att EHFF:s budget för utveckling av ett hållbart vattenbruk är nästan tre gånger större än under den föregående Europeiska fiskerifonden.

| 4.7.1 | De EU-medlemsstater som är de största producenterna av vattenbruksprodukter har svårigheter vad gäller medfinansieringen av EHFF:s medel på grund av de budgetrestriktioner som införts i syfte att uppfylla åtagandena om att minska underskottet. |
| --- | --- |

4.7.1

De EU-medlemsstater som är de största producenterna av vattenbruksprodukter har svårigheter vad gäller medfinansieringen av EHFF:s medel på grund av de budgetrestriktioner som införts i syfte att uppfylla åtagandena om att minska underskottet.

| 4.8 | EESK håller med om att det är absolut nödvändigt att det finns ett europeiskt forum – såsom den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk – där alla berörda aktörer har möjlighet att diskutera vattenbrukets situation och lägga fram de rekommendationer som man enats om för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna. Vi välkomnar därför den nya rådgivande nämnden för vattenbruk, som representerar en lång rad olika ekonomiska aktörer, arbetsmarknadsparter och miljöaktörer samt forskare och konsumenter. Kommittén beklagar dock att inrättandet och uppstarten av nämnden har försenats, vilket har resulterat i en lucka på tre år från nedläggningen av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk till dess att den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk inrättades. |
| --- | --- |

4.8

EESK håller med om att det är absolut nödvändigt att det finns ett europeiskt forum – såsom den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk – där alla berörda aktörer har möjlighet att diskutera vattenbrukets situation och lägga fram de rekommendationer som man enats om för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna. Vi välkomnar därför den nya rådgivande nämnden för vattenbruk, som representerar en lång rad olika ekonomiska aktörer, arbetsmarknadsparter och miljöaktörer samt forskare och konsumenter. Kommittén beklagar dock att inrättandet och uppstarten av nämnden har försenats, vilket har resulterat i en lucka på tre år från nedläggningen av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk till dess att den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk inrättades.

| 4.8.1 | EESK uttrycker oro över att kommissionen inte deltar i den nya rådgivande nämnden i samma utsträckning som i den tidigare rådgivande kommittén. Detta beror på att det var kommissionen själv som tillhandahöll den rådgivande kommitténs verkställande sekretariat, medan den nya rådgivande nämndens sekretariat inte över huvud taget kommer att vara en del av kommissionen. Detta kan komma att påverka nämndens möjligheter att sammankalla till möten i jämförelse med offentliga förvaltningar i EU, liksom när det gäller att sprida rekommendationerna. Kommittén är bekymrad över att kommissionen kan betraktas enbart som en deltagare bland andra i den gemensamma kommittén, när den i själva verket bör fortsätta att spela en ledande roll. |
| --- | --- |

4.8.1

EESK uttrycker oro över att kommissionen inte deltar i den nya rådgivande nämnden i samma utsträckning som i den tidigare rådgivande kommittén. Detta beror på att det var kommissionen själv som tillhandahöll den rådgivande kommitténs verkställande sekretariat, medan den nya rådgivande nämndens sekretariat inte över huvud taget kommer att vara en del av kommissionen. Detta kan komma att påverka nämndens möjligheter att sammankalla till möten i jämförelse med offentliga förvaltningar i EU, liksom när det gäller att sprida rekommendationerna. Kommittén är bekymrad över att kommissionen kan betraktas enbart som en deltagare bland andra i den gemensamma kommittén, när den i själva verket bör fortsätta att spela en ledande roll.

| 4.9 | EESK konstaterar att medlemsstaternas fleråriga strategiska planer för vattenbruket ännu inte har burit frukt. Dessutom är man i merparten av medlemsstaterna inte i färd med att genomföra mekanismerna för övervakning av resultatet. |
| --- | --- |

4.9

EESK konstaterar att medlemsstaternas fleråriga strategiska planer för vattenbruket ännu inte har burit frukt. Dessutom är man i merparten av medlemsstaterna inte i färd med att genomföra mekanismerna för övervakning av resultatet.

| 4.9.1 | Kommittén noterar att de hittills magra resultaten av genomförandet av de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk beror på att de flaskhalsar som förhindrar en hållbar utveckling av vattenbruket inte har åtgärdats tillräckligt kraftfullt. Dessa hinder återfinns huvudsakligen i de avdelningar vid offentliga förvaltningar i medlemsstaterna som inte har deltagit i utarbetandet av de strategiska planerna och därför inte känner till dem. Därför är det ett krav att dessa avdelningar aktivt deltar i genomförandet av de strategiska planerna. |
| --- | --- |

4.9.1

Kommittén noterar att de hittills magra resultaten av genomförandet av de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruk beror på att de flaskhalsar som förhindrar en hållbar utveckling av vattenbruket inte har åtgärdats tillräckligt kraftfullt. Dessa hinder återfinns huvudsakligen i de avdelningar vid offentliga förvaltningar i medlemsstaterna som inte har deltagit i utarbetandet av de strategiska planerna och därför inte känner till dem. Därför är det ett krav att dessa avdelningar aktivt deltar i genomförandet av de strategiska planerna.

| 4.10 | EESK uppmanar kommissionen att anmoda de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna och regionerna att ta hänsyn till alla de tre aspekterna när det gäller hållbar utveckling – den miljömässiga, den sociala och den ekonomiska – vid genomförandet av EU:s miljöbestämmelser, och att väga den mot nödvändigheten att förbättra livsmedelstryggheten i EU. |
| --- | --- |

4.10

EESK uppmanar kommissionen att anmoda de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna och regionerna att ta hänsyn till alla de tre aspekterna när det gäller hållbar utveckling – den miljömässiga, den sociala och den ekonomiska – vid genomförandet av EU:s miljöbestämmelser, och att väga den mot nödvändigheten att förbättra livsmedelstryggheten i EU.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande ”Mot en hållbar framtid för vattenbruket – Nya impulser för strategin för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket” (EUT C 18, 19.1.2011, s. 59).

1

(2)  EESK:s yttrande om ”Hållbart vattenbruk” (EUT C 67, 6.3.2014, s. 150).

2

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den nya utformningen av elmarknaden och potentiella konsekvenser för utsatta konsumenter

(förberedande yttrande)

(2017/C 034/12)

Föredragande:

Vladimír NOVOTNÝ

| Remiss | Europeiska unionens råd, 14.3.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) |
| | Förberedande yttrande |
| Ansvarig facksektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 146/66/43 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 14.3.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)

Förberedande yttrande

Ansvarig facksektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

146/66/43

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder grundkonceptet bakom den nya utformningen av EU:s elmarknad. Den är nödvändig för att garantera ett stabilt elsystem som tjänar den europeiska energiunionens mål. Den omställning av produktionen och marknadsföringen av el till mer decentraliserade strukturer som måste organiseras på medellång till lång sikt samt genomförandet av målen i enlighet med EU-direktivet om förnybara energikällor förutsätter en helt ny utformning av elmarknaden. EESK hänvisar i detta sammanhang till sina yttranden TEN/577, TEN/578 och TEN/583, där kommittén yttrar sig om denna fråga samt om konsumenternas, prosumenters och nya marknadsaktörers framtida roll. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder grundkonceptet bakom den nya utformningen av EU:s elmarknad. Den är nödvändig för att garantera ett stabilt elsystem som tjänar den europeiska energiunionens mål. Den omställning av produktionen och marknadsföringen av el till mer decentraliserade strukturer som måste organiseras på medellång till lång sikt samt genomförandet av målen i enlighet med EU-direktivet om förnybara energikällor förutsätter en helt ny utformning av elmarknaden. EESK hänvisar i detta sammanhang till sina yttranden TEN/577, TEN/578 och TEN/583, där kommittén yttrar sig om denna fråga samt om konsumenternas, prosumenters och nya marknadsaktörers framtida roll.

| 1.2 | Enligt EESK kommer så kallade smarta distributionsnät tillsammans med smarta mätare och lagringsteknik att bli ytterligare ett viktigt inslag i den nya utformningen av elmarknaden på medellång och lång sikt. Dessa smarta nät samt former för styrnings- och lagringsteknik kan dels leda till en optimering av elförbrukningen, dels till elbesparingar. |
| --- | --- |

1.2

Enligt EESK kommer så kallade smarta distributionsnät tillsammans med smarta mätare och lagringsteknik att bli ytterligare ett viktigt inslag i den nya utformningen av elmarknaden på medellång och lång sikt. Dessa smarta nät samt former för styrnings- och lagringsteknik kan dels leda till en optimering av elförbrukningen, dels till elbesparingar.

| 1.3 | EESK uppmärksammar potentialen hos konsumenter som fungerar som små producenter (prosumenter) och andra nya modeller, t.ex. energikooperativ. De kan bidra till att minska energifattigdomen. För att de helt ska integreras på energimarknaden anser kommittén bl.a. att administrativa och andra onödiga hinder för deras verksamhet måste undanröjas och att deras tillgång till distributionsnäten ska främjas enligt de villkor för finansiering av nätens drift som gäller på marknaden. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppmärksammar potentialen hos konsumenter som fungerar som små producenter (prosumenter) och andra nya modeller, t.ex. energikooperativ. De kan bidra till att minska energifattigdomen. För att de helt ska integreras på energimarknaden anser kommittén bl.a. att administrativa och andra onödiga hinder för deras verksamhet måste undanröjas och att deras tillgång till distributionsnäten ska främjas enligt de villkor för finansiering av nätens drift som gäller på marknaden.

| 1.4 | Enligt EESK är smarta regelkomponenter i så kallade smarta hem ytterligare ett viktigt inslag i den nya utformningen av elmarknaden. Användningen av dem kommer att leda till att hushållen mer aktivt bidrar till att de fullständigt integreras på elmarknaden i dess nya utformning och till att risken för energifattigdom minskar. Dessa stora förändringar kan främjas genom motiverande utbildningsprogram för den breda allmänheten och stöd till att införa sådana bland utsatta hushåll och andra utsatta kunder på energimarknaden, exempelvis små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.4

Enligt EESK är smarta regelkomponenter i så kallade smarta hem ytterligare ett viktigt inslag i den nya utformningen av elmarknaden. Användningen av dem kommer att leda till att hushållen mer aktivt bidrar till att de fullständigt integreras på elmarknaden i dess nya utformning och till att risken för energifattigdom minskar. Dessa stora förändringar kan främjas genom motiverande utbildningsprogram för den breda allmänheten och stöd till att införa sådana bland utsatta hushåll och andra utsatta kunder på energimarknaden, exempelvis små och medelstora företag.

| 1.5 | Kommittén är övertygad om att alla förväntade förändringar i den nya utformningen av elmarknaden bygger på att den nya marknaden ger de rätta kortsiktiga prisimpulserna (price) och långsiktiga prissignalerna (cost) som möjliggör och främjar omfattande investeringar i EU:s elenergisektor. Till detta hör dock också att priserna återspeglar alla verkliga kostnader, dvs. att även de s.k. externa kostnaderna inkluderas. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är övertygad om att alla förväntade förändringar i den nya utformningen av elmarknaden bygger på att den nya marknaden ger de rätta kortsiktiga prisimpulserna (price) och långsiktiga prissignalerna (cost) som möjliggör och främjar omfattande investeringar i EU:s elenergisektor. Till detta hör dock också att priserna återspeglar alla verkliga kostnader, dvs. att även de s.k. externa kostnaderna inkluderas.

| 1.6 | Utvecklingen på elmarknaderna har under de senaste åren lett till en betydande minskning av grossistpriserna, vilket små konsumenter och små och medelstora företag dock ännu inte gynnats av, för deras priser har snarare stigit än sjunkit. |
| --- | --- |

1.6

Utvecklingen på elmarknaderna har under de senaste åren lett till en betydande minskning av grossistpriserna, vilket små konsumenter och små och medelstora företag dock ännu inte gynnats av, för deras priser har snarare stigit än sjunkit.

| 1.7 | Med en lämplig utformning av elmarknaden i kombination med strategiska investeringar i system där även och särskilt socialt svagare medborgare är delaktiga, t.ex. i form av energikooperativ, kommer man i framtiden att kunna förena energipolitik, socialpolitik och regionalt värdeskapande. |
| --- | --- |

1.7

Med en lämplig utformning av elmarknaden i kombination med strategiska investeringar i system där även och särskilt socialt svagare medborgare är delaktiga, t.ex. i form av energikooperativ, kommer man i framtiden att kunna förena energipolitik, socialpolitik och regionalt värdeskapande.

| 1.8 | Politiken måste också tydligt besvara frågan om vem som inom ramen för en i framtiden mer decentraliserad produktion ska, får och/eller kan producera och marknadsföra el. Detta är också av avgörande betydelse för att problemet med energifattigdom ska lösas. |
| --- | --- |

1.8

Politiken måste också tydligt besvara frågan om vem som inom ramen för en i framtiden mer decentraliserad produktion ska, får och/eller kan producera och marknadsföra el. Detta är också av avgörande betydelse för att problemet med energifattigdom ska lösas.

| 1.9 | Ett exempel på detta är Podlaskie-regionen i Polen, där man håller på att inrätta ett stödprogram för små solcellsanläggningar. Med ett investeringsbidrag på 60 % i kombination med det system för nettomätning som planeras i Polen kan konsumenternas elkostnader halveras. |
| --- | --- |

1.9

Ett exempel på detta är Podlaskie-regionen i Polen, där man håller på att inrätta ett stödprogram för små solcellsanläggningar. Med ett investeringsbidrag på 60 % i kombination med det system för nettomätning som planeras i Polen kan konsumenternas elkostnader halveras.

2.   Inledning

| 2.1 | Det slovakiska ordförandeskapet vände sig den 14 mars 2016 till EESK med en skrivelse med en begäran om att utarbeta ett yttrande om den sociala dimensionen av elmarknaden i dess nya utformning i förhållande till den sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.1

Det slovakiska ordförandeskapet vände sig den 14 mars 2016 till EESK med en skrivelse med en begäran om att utarbeta ett yttrande om den sociala dimensionen av elmarknaden i dess nya utformning i förhållande till den sociala och ekonomiska utvecklingen.

| 2.2 | I sin begäran konstaterar det slovakiska ordförandeskapet att den nya utformningen av elmarknaden innebär möjligheter för konsumenterna om man gör så att de kan interagera med marknaden på ett mer proaktivt sätt. Vid sidan av konsekvenserna av eventuella höjda elpriser för industrins konkurrenskraft i EU måste man dock även ta hänsyn till de möjliga hoten mot socialt utsatta kunder. |
| --- | --- |

2.2

I sin begäran konstaterar det slovakiska ordförandeskapet att den nya utformningen av elmarknaden innebär möjligheter för konsumenterna om man gör så att de kan interagera med marknaden på ett mer proaktivt sätt. Vid sidan av konsekvenserna av eventuella höjda elpriser för industrins konkurrenskraft i EU måste man dock även ta hänsyn till de möjliga hoten mot socialt utsatta kunder.

| 2.3 | EESK har i en rad tidigare yttranden (1)
   (2) ingående behandlat energimarknadens förväntade utveckling och anser att de rekommendationer och slutsatser som antagits fortfarande är giltiga. Därför är föreliggande yttrande inriktat på riskerna och möjligheterna med den nya utformningen av elmarknaden för socialt utsatta befolkningsgrupper och på yttringar av energifattigdom som är förknippade med tillgången till elenergi. |
| --- | --- |

2.3

EESK har i en rad tidigare yttranden (1)
   (2) ingående behandlat energimarknadens förväntade utveckling och anser att de rekommendationer och slutsatser som antagits fortfarande är giltiga. Därför är föreliggande yttrande inriktat på riskerna och möjligheterna med den nya utformningen av elmarknaden för socialt utsatta befolkningsgrupper och på yttringar av energifattigdom som är förknippade med tillgången till elenergi.

3.   Visionen bakom den nya utformningen av energimarknaden

| 3.1 | Det är fullkomligt centralt att den nya utformningen av en elmarknad som grundar sig på hållbarhetsprinciper ger alla konsumenter en trygg elförsörjning till ett överkomligt och konkurrenskraftigt pris. |
| --- | --- |

3.1

Det är fullkomligt centralt att den nya utformningen av en elmarknad som grundar sig på hållbarhetsprinciper ger alla konsumenter en trygg elförsörjning till ett överkomligt och konkurrenskraftigt pris.

| 3.2 | Ramstrategin för energiunionen är inriktad på följande strategiska huvudmål:






  — | Energitrygghet, solidaritet och förtroende. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ramstrategin för energiunionen är inriktad på följande strategiska huvudmål:

—

Energitrygghet, solidaritet och förtroende.

| — | En helt integrerad europeisk energimarknad. |
| --- | --- |

—

En helt integrerad europeisk energimarknad.

| — | Energieffektivitet som bidrag till dämpad energiförbrukning. |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet som bidrag till dämpad energiförbrukning.

| — | En ekonomi utan kol och olja. |
| --- | --- |

—

En ekonomi utan kol och olja.

| — | En energiunion för forskning, innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

En energiunion för forskning, innovation och konkurrenskraft.

| 3.3 | Ramstrategin för elmarknaden har följande huvuddrag:






  — | Övergång till kolsnåla energisystem. |
| --- | --- | --- |

3.3

Ramstrategin för elmarknaden har följande huvuddrag:

—

Övergång till kolsnåla energisystem.

| — | Kostnadseffektiv integrering av intermittenta förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Kostnadseffektiv integrering av intermittenta förnybara energikällor.

| — | Övergång från centrala konventionella elkraftverk till decentraliserad elproduktion som bygger på förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Övergång från centrala konventionella elkraftverk till decentraliserad elproduktion som bygger på förnybara energikällor.

| — | Ny roll för konsumenterna på elmarknaden. |
| --- | --- |

—

Ny roll för konsumenterna på elmarknaden.

| — | Tryggare och tillförlitligare elförsörjning. |
| --- | --- |

—

Tryggare och tillförlitligare elförsörjning.

| 3.4 | I den nya utformningen av elmarknaden bör konsumenternas nya roll på elmarknaden ha en viktig funktion (3). |
| --- | --- |

3.4

I den nya utformningen av elmarknaden bör konsumenternas nya roll på elmarknaden ha en viktig funktion (3).

4.   Energifattigdom och förebyggande av denna

| 4.1 | I frågan om energifattigdom har EESK under senare tid antagit en rad yttranden, särskilt yttrandet TEN/516 ”Samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och bekämpa energifattigdom” (föredragande: Pierre Jean Coulon, 2013) (4), som i detalj har utvecklats på nationell nivå av exempelvis ekonomiska och sociala rådet i Bulgarien i dess yttrande ”Measures to overcome energy poverty in Bulgaria” (ESC/3/030/2015). EESK anser att rekommendationerna och slutsatserna i dessa dokument fortfarande är giltiga och upprepar dem inte i föreliggande yttrande. |
| --- | --- |

4.1

I frågan om energifattigdom har EESK under senare tid antagit en rad yttranden, särskilt yttrandet TEN/516 ”Samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och bekämpa energifattigdom” (föredragande: Pierre Jean Coulon, 2013) (4), som i detalj har utvecklats på nationell nivå av exempelvis ekonomiska och sociala rådet i Bulgarien i dess yttrande ”Measures to overcome energy poverty in Bulgaria” (ESC/3/030/2015). EESK anser att rekommendationerna och slutsatserna i dessa dokument fortfarande är giltiga och upprepar dem inte i föreliggande yttrande.

| 4.2 | Frågan om energifattigdom tas också upp i bl.a. yttrandena TEN/578 ”En ny giv för energikonsumenterna” och TEN/583 ”Prosumentenergi och prosumentkraftskooperativ: möjligheter och utmaningar i EU-länderna”. |
| --- | --- |

4.2

Frågan om energifattigdom tas också upp i bl.a. yttrandena TEN/578 ”En ny giv för energikonsumenterna” och TEN/583 ”Prosumentenergi och prosumentkraftskooperativ: möjligheter och utmaningar i EU-länderna”.

| 4.3 | Energifattigdom karakteriseras som begränsad tillgång till energikällor på grund av att energiinfrastruktur saknas eller inte fungerar, eller på grund av oförmåga att betala för energiförsörjningen. Om det finns risk för att infrastrukturen inte kommer att fungera måste man öka dess kapacitet eller skapa ny kapacitet för att säkerställa en trygg och tillförlitlig elförsörjning. I detta sammanhang konstaterar numera till och med de systemansvariga att decentraliserade produktionsanläggningar, t.ex. solcellsanläggningar på privathus, kan bidra till att stabilisera den regionala försörjningen och ofta även regionalt svaga nät. |
| --- | --- |

4.3

Energifattigdom karakteriseras som begränsad tillgång till energikällor på grund av att energiinfrastruktur saknas eller inte fungerar, eller på grund av oförmåga att betala för energiförsörjningen. Om det finns risk för att infrastrukturen inte kommer att fungera måste man öka dess kapacitet eller skapa ny kapacitet för att säkerställa en trygg och tillförlitlig elförsörjning. I detta sammanhang konstaterar numera till och med de systemansvariga att decentraliserade produktionsanläggningar, t.ex. solcellsanläggningar på privathus, kan bidra till att stabilisera den regionala försörjningen och ofta även regionalt svaga nät.

| 4.4 | Energifattigdom sätts ofta i samband med privata slutkunder, men det är viktigt att poängtera att även vissa små och medelstora företag ofta hör till de drabbade, med allt vad det innebär för deras konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.4

Energifattigdom sätts ofta i samband med privata slutkunder, men det är viktigt att poängtera att även vissa små och medelstora företag ofta hör till de drabbade, med allt vad det innebär för deras konkurrenskraft.

| 4.5 | Oftast avser energifattigdomen förmågan till uppvärmning av hushållen. I sydliga EU-länder kan den också avse tillgången till luftkonditionering under de varma sommarmånaderna. En särskild form av energifattigdom är oförmågan att betala elräkningar. I sådana fall ges direkt eller indirekt stöd till kunder som löper risk att drabbas av energifattigdom. |
| --- | --- |

4.5

Oftast avser energifattigdomen förmågan till uppvärmning av hushållen. I sydliga EU-länder kan den också avse tillgången till luftkonditionering under de varma sommarmånaderna. En särskild form av energifattigdom är oförmågan att betala elräkningar. I sådana fall ges direkt eller indirekt stöd till kunder som löper risk att drabbas av energifattigdom.

| 4.6 | Direkt stöd till utsatta kunder ges främst i form av sociala stödprogram som direkt ersättning i kontant eller icke-kontant form. De bygger på nationella system för social trygghet i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.6

Direkt stöd till utsatta kunder ges främst i form av sociala stödprogram som direkt ersättning i kontant eller icke-kontant form. De bygger på nationella system för social trygghet i de enskilda medlemsstaterna.

| 4.7 | En utsatt kund definieras olika i enskilda medlemsstater beroende på den konkreta situationen och skillnaderna i medlemsstaternas sociala system. |
| --- | --- |

4.7

En utsatt kund definieras olika i enskilda medlemsstater beroende på den konkreta situationen och skillnaderna i medlemsstaternas sociala system.

| 4.8 | Indirekt stöd ges i form av sociala eller särskilda tariffer. För närvarande tillhandahåller tio medlemsstater sociala tariffer. Åtta medlemsstater har fastställt vad en utsatt kund är och totalt 16 medlemsstater tillämpar reglerade elpriser på sin nationella marknad. EESK har entydigt tagit ställning mot sådana reglerade priser (se TEN/578). |
| --- | --- |

4.8

Indirekt stöd ges i form av sociala eller särskilda tariffer. För närvarande tillhandahåller tio medlemsstater sociala tariffer. Åtta medlemsstater har fastställt vad en utsatt kund är och totalt 16 medlemsstater tillämpar reglerade elpriser på sin nationella marknad. EESK har entydigt tagit ställning mot sådana reglerade priser (se TEN/578).

| 4.9 | Riskerna för energifattigdom kan dock begränsas genom en rad åtgärder som är förenliga med den nya utformningen av elmarknaden. Det rör sig framför allt om följande åtgärder:






  — | Öka tillgängligheten till information om enskilda leverantörers elpriser. |
| --- | --- | --- |

4.9

Riskerna för energifattigdom kan dock begränsas genom en rad åtgärder som är förenliga med den nya utformningen av elmarknaden. Det rör sig framför allt om följande åtgärder:

—

Öka tillgängligheten till information om enskilda leverantörers elpriser.

| — | Undanröja hindren för byte av energileverantör. |
| --- | --- |

—

Undanröja hindren för byte av energileverantör.

| — | Stärka konkurrensen och göra erbjudandena av komplexa energitjänster transparentare. |
| --- | --- |

—

Stärka konkurrensen och göra erbjudandena av komplexa energitjänster transparentare.

| — | Se till att avtal, priser och räkningar för energi är transparenta. |
| --- | --- |

—

Se till att avtal, priser och räkningar för energi är transparenta.

| — | Utbilda kunderna, med en tydlig roll för kommunerna. |
| --- | --- |

—

Utbilda kunderna, med en tydlig roll för kommunerna.

| — | Undanröja den illojala konkurrensen och utövandet av påtryckningar när avtal om energiförsörjning ingås. |
| --- | --- |

—

Undanröja den illojala konkurrensen och utövandet av påtryckningar när avtal om energiförsörjning ingås.

| — | Främja besparingar i energiförbrukningen och ge tillgång till information om den egna förbrukningen, ge allmän tillgång till smarta mät- och reglerkomponenter i hushållen och hos övriga små konsumenter. |
| --- | --- |

—

Främja besparingar i energiförbrukningen och ge tillgång till information om den egna förbrukningen, ge allmän tillgång till smarta mät- och reglerkomponenter i hushållen och hos övriga små konsumenter.

| — | Ge stöd till värmeisolering av lägenheter och hus samt renovering och restaurering av gamla byggnader för att minska energiförlusterna. |
| --- | --- |

—

Ge stöd till värmeisolering av lägenheter och hus samt renovering och restaurering av gamla byggnader för att minska energiförlusterna.

| — | Främja stimulans- och utbildningsprogram för utsatta kunder. |
| --- | --- |

—

Främja stimulans- och utbildningsprogram för utsatta kunder.

| — | Främja lokala initiativ mot energifattigdom. |
| --- | --- |

—

Främja lokala initiativ mot energifattigdom.

| — | Förbjuda orimligt dyra tariffer för utsatta kunder. |
| --- | --- |

—

Förbjuda orimligt dyra tariffer för utsatta kunder.

| — | Öka elförsörjningens effektivitet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Öka elförsörjningens effektivitet och tillförlitlighet.

| 4.10 | Utvecklingen på elmarknaderna har under de senaste åren lett till en betydande minskning av grossistpriserna, vilket små konsumenter och små och medelstora företag dock ännu inte gynnats av, för deras priser har snarare stigit än sjunkit. |
| --- | --- |

4.10

Utvecklingen på elmarknaderna har under de senaste åren lett till en betydande minskning av grossistpriserna, vilket små konsumenter och små och medelstora företag dock ännu inte gynnats av, för deras priser har snarare stigit än sjunkit.

| 4.11 | EESK betonar att även konsumenter som fungerar som små producenter (prosumenter) kan fylla en viss funktion för att minska energifattigdomen. En förutsättning för att de framgångsrikt ska integreras på energimarknaderna är därför att alla administrativa hinder undanröjs snarast och att de på marknadsvillkor ges tillgång till näten utan att man tummar på elförsörjningsstandarden. |
| --- | --- |

4.11

EESK betonar att även konsumenter som fungerar som små producenter (prosumenter) kan fylla en viss funktion för att minska energifattigdomen. En förutsättning för att de framgångsrikt ska integreras på energimarknaderna är därför att alla administrativa hinder undanröjs snarast och att de på marknadsvillkor ges tillgång till näten utan att man tummar på elförsörjningsstandarden.

| 4.12 | Trots tillämpningen av nämnda marknadsmässiga åtgärder för stöd till utsatta kunder kommer de nationella sociala systemen enligt EESK även i framtiden att få bära den främsta bördan i kampen mot energifattigdomen och dess följder, eftersom de är det enda lämpliga alternativet ur marknadssynpunkt. |
| --- | --- |

4.12

Trots tillämpningen av nämnda marknadsmässiga åtgärder för stöd till utsatta kunder kommer de nationella sociala systemen enligt EESK även i framtiden att få bära den främsta bördan i kampen mot energifattigdomen och dess följder, eftersom de är det enda lämpliga alternativet ur marknadssynpunkt.

| 4.13 | Med en lämplig utformning av elmarknaden i kombination med strategiska investeringar i system där även och särskilt socialt svagare medborgare är delaktiga, t.ex. i form av energikooperativ, kommer man i framtiden att kunna förena energipolitik, socialpolitik och regionalt värdeskapande. |
| --- | --- |

4.13

Med en lämplig utformning av elmarknaden i kombination med strategiska investeringar i system där även och särskilt socialt svagare medborgare är delaktiga, t.ex. i form av energikooperativ, kommer man i framtiden att kunna förena energipolitik, socialpolitik och regionalt värdeskapande.

| 4.14 | Politiken måste också tydligt besvara frågan om vem som inom ramen för en i framtiden mer decentraliserad produktion ska, får och/eller kan producera och marknadsföra el. Detta är också av avgörande betydelse för att lösa problemet med energifattigdom. |
| --- | --- |

4.14

Politiken måste också tydligt besvara frågan om vem som inom ramen för en i framtiden mer decentraliserad produktion ska, får och/eller kan producera och marknadsföra el. Detta är också av avgörande betydelse för att lösa problemet med energifattigdom.

| 4.15 | Förnybara energikällor ger nämligen helt nya möjligheter att ta itu med energifattigdomen som socialt problem. Till exempel drog man i en undersökning från kommissionens gemensamma forskningscentrum redan 2014 slutsatsen att det för 80 % av Europas befolkning potentiellt skulle kunna vara billigare att producera sin egen el med hjälp av solcellsanläggningar än att köpa el från nätet. Ett problem är att en del av befolkningen inte har något tak eller någon mark där sådana anläggningar skulle kunna installeras. Här skulle en utvidgning av definitionen av begreppet ”prosument” samt stöd till gemensamt organiserade anläggningar (energikooperativ) kunna vara en lösning. |
| --- | --- |

4.15

Förnybara energikällor ger nämligen helt nya möjligheter att ta itu med energifattigdomen som socialt problem. Till exempel drog man i en undersökning från kommissionens gemensamma forskningscentrum redan 2014 slutsatsen att det för 80 % av Europas befolkning potentiellt skulle kunna vara billigare att producera sin egen el med hjälp av solcellsanläggningar än att köpa el från nätet. Ett problem är att en del av befolkningen inte har något tak eller någon mark där sådana anläggningar skulle kunna installeras. Här skulle en utvidgning av definitionen av begreppet ”prosument” samt stöd till gemensamt organiserade anläggningar (energikooperativ) kunna vara en lösning.

| 4.16 | I en nyligen offentliggjord undersökning från CE Delft beräknar man att upp till 83 % av hushållen skulle kunna producera el för sitt eget behov senast 2050. |
| --- | --- |

4.16

I en nyligen offentliggjord undersökning från CE Delft beräknar man att upp till 83 % av hushållen skulle kunna producera el för sitt eget behov senast 2050.

| 4.17 | Ett stort problem är dock ofta att just socialt svaga medborgare inte har pengar till de nödvändiga investeringarna. De förnybara energikällornas ”nackdel” är ju att det till en början krävs förhållandevis stora investeringar, medan de löpande kostnaderna är mycket låga (sol och vind kostar som bekant ingenting). Även detta problem kan dock åtgärdas politiskt, bl.a. genom lämpliga strategiska investeringar. |
| --- | --- |

4.17

Ett stort problem är dock ofta att just socialt svaga medborgare inte har pengar till de nödvändiga investeringarna. De förnybara energikällornas ”nackdel” är ju att det till en början krävs förhållandevis stora investeringar, medan de löpande kostnaderna är mycket låga (sol och vind kostar som bekant ingenting). Även detta problem kan dock åtgärdas politiskt, bl.a. genom lämpliga strategiska investeringar.

| 4.18 | Ett exempel på detta är Podlaskie-regionen i Polen, där man håller på att inrätta ett stödprogram för små solcellsanläggningar. Med ett investeringsbidrag på 60 % i kombination med det system för nettomätning som planeras i Polen kan konsumenternas elkostnader halveras. |
| --- | --- |

4.18

Ett exempel på detta är Podlaskie-regionen i Polen, där man håller på att inrätta ett stödprogram för små solcellsanläggningar. Med ett investeringsbidrag på 60 % i kombination med det system för nettomätning som planeras i Polen kan konsumenternas elkostnader halveras.

| 4.19 | Kommittén rekommenderar i detta sammanhang kommissionen, rådet och Europaparlamentet att redan nu ägna större uppmärksamhet åt utvecklingstendenser på medellång och längre sikt som skulle kunna vara positiva för konsumenterna. Ett exempel på detta är elektromobilitet. Man kan förvänta sig att allt fler elbilar kommer att komma ut på marknaden under de kommande 20–30 åren. En elbil förbrukar ca 14 kWh per 100 km, vilket vid ett elpris på 0,25 euro/kWh motsvarar 3,50 euro. För en resa på 100 km i en bil med förbränningsmotor måste man – vid en förbrukning på 7 l/100 km och ett pris på 1,20 euro/liter – betala 8,40 euro. För att producera den el som en elbil behöver för en körsträcka på 10 000 km räcker det med en solcellsanläggning med ca sex moduler. Med en investering på för närvarande ca 3 000 euro skulle en sådan bil alltså kunna försörjas med (egenproducerad) el i 20 år. De ekonomiska aspekter som kan vara förknippade med omställningen till elektromobilitet, både för medborgarna och potentiellt även för regionerna, har hittills diskuterats för lite. |
| --- | --- |

4.19

Kommittén rekommenderar i detta sammanhang kommissionen, rådet och Europaparlamentet att redan nu ägna större uppmärksamhet åt utvecklingstendenser på medellång och längre sikt som skulle kunna vara positiva för konsumenterna. Ett exempel på detta är elektromobilitet. Man kan förvänta sig att allt fler elbilar kommer att komma ut på marknaden under de kommande 20–30 åren. En elbil förbrukar ca 14 kWh per 100 km, vilket vid ett elpris på 0,25 euro/kWh motsvarar 3,50 euro. För en resa på 100 km i en bil med förbränningsmotor måste man – vid en förbrukning på 7 l/100 km och ett pris på 1,20 euro/liter – betala 8,40 euro. För att producera den el som en elbil behöver för en körsträcka på 10 000 km räcker det med en solcellsanläggning med ca sex moduler. Med en investering på för närvarande ca 3 000 euro skulle en sådan bil alltså kunna försörjas med (egenproducerad) el i 20 år. De ekonomiska aspekter som kan vara förknippade med omställningen till elektromobilitet, både för medborgarna och potentiellt även för regionerna, har hittills diskuterats för lite.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 82, 3.3.2016, s. 13.

1

(2)  EUT C 424, 26.11.2014, s. 64.

2

(3)  EUT C 82, 3.3.2016, s. 22.

3

(4)  EUT C 341, 21.11.2013, s. 21.

4

---

BILAGA

Följande motyttrande fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna, men avslogs till förmån för facksektionens yttrande som antogs av plenarförsamlingen:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK förväntar sig att den nya utformning av elmarknaden som kommissionen har föreslagit som en del av höstens/vinterns energipaket kommer att leda till att de förnybara källorna till fullo integreras i den gemensamma marknaden för elenergi. Detta är ett viktigt verktyg för att uppnå EU:s klimatskyddsåtaganden. |
| --- | --- |

1.1

EESK förväntar sig att den nya utformning av elmarknaden som kommissionen har föreslagit som en del av höstens/vinterns energipaket kommer att leda till att de förnybara källorna till fullo integreras i den gemensamma marknaden för elenergi. Detta är ett viktigt verktyg för att uppnå EU:s klimatskyddsåtaganden.

| 1.2 | Detta förslag måste ha som mål att garantera en trygg och tillförlitlig elförsörjning på lång sikt, leda till att de nuvarande snedvridningarna av marknaden avhjälps och samtidigt leda till elpriser som gör den europeiska ekonomin konkurrenskraftig och som är stabila och överkomliga för slutkunderna, även för grupper av låginkomsttagare. |
| --- | --- |

1.2

Detta förslag måste ha som mål att garantera en trygg och tillförlitlig elförsörjning på lång sikt, leda till att de nuvarande snedvridningarna av marknaden avhjälps och samtidigt leda till elpriser som gör den europeiska ekonomin konkurrenskraftig och som är stabila och överkomliga för slutkunderna, även för grupper av låginkomsttagare.

| 1.3 | Vi är övertygade om att den nya utformningen av elmarknaden i sin slutliga form kommer att göra det möjligt att minska eller undanröja riskerna för eventuella negativa effekter på energifattigdomen. |
| --- | --- |

1.3

Vi är övertygade om att den nya utformningen av elmarknaden i sin slutliga form kommer att göra det möjligt att minska eller undanröja riskerna för eventuella negativa effekter på energifattigdomen.

| 1.4 | Omvandlingen av energimarknaden i dess nuvarande form till den nya utformningen i framtiden är förenad med risker för eventuella effekter på utsatta grupper av avnämare av elenergi, framför allt privatpersoner. |
| --- | --- |

1.4

Omvandlingen av energimarknaden i dess nuvarande form till den nya utformningen i framtiden är förenad med risker för eventuella effekter på utsatta grupper av avnämare av elenergi, framför allt privatpersoner.

| 1.5 | Enligt EESK hänger riskerna vid omvandlingen av elmarknaden till den nya utformningen framför allt samman med behovet av en grundläggande förstärkning av de nationella transmissionsnäten till 220/440 kW och av att koppla samman deras kapacitet, utvidga distributionsnätens roll till de uppgifter som för närvarande endast sköts av transmissionsnäten (t.ex. att sörja för nätstabilitet) samt omvandla dem till ”smarta” nät, att lösa problemet med lagring av stor elkapacitet, att decentralisera elproduktionen, att ansluta den decentraliserade produktionen till distributionsnätet och förändra elkonsumenternas roll och beteende på marknaden. |
| --- | --- |

1.5

Enligt EESK hänger riskerna vid omvandlingen av elmarknaden till den nya utformningen framför allt samman med behovet av en grundläggande förstärkning av de nationella transmissionsnäten till 220/440 kW och av att koppla samman deras kapacitet, utvidga distributionsnätens roll till de uppgifter som för närvarande endast sköts av transmissionsnäten (t.ex. att sörja för nätstabilitet) samt omvandla dem till ”smarta” nät, att lösa problemet med lagring av stor elkapacitet, att decentralisera elproduktionen, att ansluta den decentraliserade produktionen till distributionsnätet och förändra elkonsumenternas roll och beteende på marknaden.

| 1.6 | Dessa omvandlingsprocesser kommer att ta lång tid. Genomförandet av dem kommer att kräva decennier, stora investeringar som förväntas kosta hundratals miljarder euro samt andra jämförbara kostnader som hänger samman med utvecklingen av nya tekniska lösningar som ofta fortfarande är okända. |
| --- | --- |

1.6

Dessa omvandlingsprocesser kommer att ta lång tid. Genomförandet av dem kommer att kräva decennier, stora investeringar som förväntas kosta hundratals miljarder euro samt andra jämförbara kostnader som hänger samman med utvecklingen av nya tekniska lösningar som ofta fortfarande är okända.

| 1.7 | Om marknadsprinciperna tillämpas till fullo kommer en betydande del av dessa kostnader att överföras på den reglerade delen av elpriset, och detta kan under omvandlingens gång få eventuella negativa effekter som leder till energifattigdom bland utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

1.7

Om marknadsprinciperna tillämpas till fullo kommer en betydande del av dessa kostnader att överföras på den reglerade delen av elpriset, och detta kan under omvandlingens gång få eventuella negativa effekter som leder till energifattigdom bland utsatta befolkningsgrupper.

2.   Inledning

| 2.1 | Det slovakiska ordförandeskapet vände sig den 14 mars 2016 till EESK med en skrivelse med en begäran om att utarbeta ett yttrande om den sociala dimensionen av elmarknaden i dess nya utformning i förhållande till den sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.1

Det slovakiska ordförandeskapet vände sig den 14 mars 2016 till EESK med en skrivelse med en begäran om att utarbeta ett yttrande om den sociala dimensionen av elmarknaden i dess nya utformning i förhållande till den sociala och ekonomiska utvecklingen.

| 2.2 | Man efterlyste en bredare analys av de faktorer som påverkar elmarknaden och en kritisk bedömning av deras inverkan på energiprisernas utveckling i EU, så att denna utveckling blir hållbar inte bara ur miljösynpunkt (klimatskydd), utan även ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv, särskilt när det gäller tryggheten i elförsörjningen och dess tillgänglighet. |
| --- | --- |

2.2

Man efterlyste en bredare analys av de faktorer som påverkar elmarknaden och en kritisk bedömning av deras inverkan på energiprisernas utveckling i EU, så att denna utveckling blir hållbar inte bara ur miljösynpunkt (klimatskydd), utan även ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv, särskilt när det gäller tryggheten i elförsörjningen och dess tillgänglighet.

| 2.3 | I begäran konstaterar det slovakiska ordförandeskapet att den nya utformningen av elmarknaden innebär möjligheter för konsumenterna och gör att de kan interagera med marknaden på ett mer proaktivt sätt. Vid sidan av konsekvenserna av höjda elpriser för industrins konkurrenskraft i EU måste man dock även ta hänsyn till de möjliga hoten mot socialt utsatta kunder. |
| --- | --- |

2.3

I begäran konstaterar det slovakiska ordförandeskapet att den nya utformningen av elmarknaden innebär möjligheter för konsumenterna och gör att de kan interagera med marknaden på ett mer proaktivt sätt. Vid sidan av konsekvenserna av höjda elpriser för industrins konkurrenskraft i EU måste man dock även ta hänsyn till de möjliga hoten mot socialt utsatta kunder.

| 2.4 | EESK har i en rad tidigare yttranden ingående behandlat energimarknadens förväntade utveckling och anser att de rekommendationer och slutsatser som antagits fortfarande är giltiga. Därför är föreliggande yttrande endast inriktat på de potentiella riskerna med den nya utformningen av elmarknaden för socialt utsatta befolkningsgrupper och på yttringar av energifattigdom som är förknippade med tillgången till elenergi. |
| --- | --- |

2.4

EESK har i en rad tidigare yttranden ingående behandlat energimarknadens förväntade utveckling och anser att de rekommendationer och slutsatser som antagits fortfarande är giltiga. Därför är föreliggande yttrande endast inriktat på de potentiella riskerna med den nya utformningen av elmarknaden för socialt utsatta befolkningsgrupper och på yttringar av energifattigdom som är förknippade med tillgången till elenergi.

3.   Huvudproblemen på EU:s nuvarande elmarknad och riskerna för dess utveckling på medellång sikt

| 3.1 | Huvudproblemen på EU:s nuvarande elmarknad kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Grundläggande snedvridningar av elmarknaden. |
| --- | --- | --- |

3.1

Huvudproblemen på EU:s nuvarande elmarknad kan sammanfattas på följande sätt:

—

Grundläggande snedvridningar av elmarknaden.

| — | Otillräckliga investeringar i nya reglerbara elenergikällor. |
| --- | --- |

—

Otillräckliga investeringar i nya reglerbara elenergikällor.

| — | Att nätinfrastrukturen sackar efter i förhållande till de förnybara energikällornas utveckling. |
| --- | --- |

—

Att nätinfrastrukturen sackar efter i förhållande till de förnybara energikällornas utveckling.

| — | Minskad och äventyrad trygghet och tillförlitlighet i elförsörjningen. |
| --- | --- |

—

Minskad och äventyrad trygghet och tillförlitlighet i elförsörjningen.

| — | Brist på effektiv samordning av medlemsstaternas energipolitik, som snarare bör präglas av samarbete och samordning i gränsöverskridande regioner på grundval av de faktiska förhållandena på befintliga marknader. |
| --- | --- |

—

Brist på effektiv samordning av medlemsstaternas energipolitik, som snarare bör präglas av samarbete och samordning i gränsöverskridande regioner på grundval av de faktiska förhållandena på befintliga marknader.

| — | Ökad snedvridning av elmarknaden till följd av ineffektiv marknadsintegrering. |
| --- | --- |

—

Ökad snedvridning av elmarknaden till följd av ineffektiv marknadsintegrering.

| 3.2 | Ytterligare en viktig negativ faktor som leder till att elmarknaden i EU inte fungerar är att vissa betydelsefulla grupper av förnybara energikällor geografiskt befinner sig så långt bort från områden med många elkonsumenter samt att den nationella transmissionskapaciteten är otillräcklig. Till följd av okontrollerad elproduktion, särskilt i vindkraftverk, flödar elektriciteten över till grannstaterna vid produktionstoppar, vilket sedan leder till så stor belastning på transmissionsnäten att det är stor risk att de kollapsar (strömavbrott). |
| --- | --- |

3.2

Ytterligare en viktig negativ faktor som leder till att elmarknaden i EU inte fungerar är att vissa betydelsefulla grupper av förnybara energikällor geografiskt befinner sig så långt bort från områden med många elkonsumenter samt att den nationella transmissionskapaciteten är otillräcklig. Till följd av okontrollerad elproduktion, särskilt i vindkraftverk, flödar elektriciteten över till grannstaterna vid produktionstoppar, vilket sedan leder till så stor belastning på transmissionsnäten att det är stor risk att de kollapsar (strömavbrott).

| 3.3 | Som reaktion på den instabila försörjningen med energi ur förnybara källor införs i en rad medlemsstater system med kapacitetsmekanismer som åtföljs av vissa diskriminerande inslag, såsom att man riktar in sig på i förväg utvald teknik för elproduktion eller utesluter gränsöverskridande leveranser. Den nya elmarknadsmodellen bör återspegla och undanröja de befintliga bristerna. Därvid är det fullkomligt centralt att EU:s elinfrastruktur förbättras. |
| --- | --- |

3.3

Som reaktion på den instabila försörjningen med energi ur förnybara källor införs i en rad medlemsstater system med kapacitetsmekanismer som åtföljs av vissa diskriminerande inslag, såsom att man riktar in sig på i förväg utvald teknik för elproduktion eller utesluter gränsöverskridande leveranser. Den nya elmarknadsmodellen bör återspegla och undanröja de befintliga bristerna. Därvid är det fullkomligt centralt att EU:s elinfrastruktur förbättras.

| 3.4 | Medlemsstaternas transmissionsnät ger inte operativ täckning vid lokal brist på energikällor mellan medlemsstaterna, och en ytterligare integrering av elmarknaden är för närvarande därför problematisk. I Europa finns det en rad regionala elmarknader som inte samarbetar med varandra och vars verksamhet inte samordnas tillräckligt. |
| --- | --- |

3.4

Medlemsstaternas transmissionsnät ger inte operativ täckning vid lokal brist på energikällor mellan medlemsstaterna, och en ytterligare integrering av elmarknaden är för närvarande därför problematisk. I Europa finns det en rad regionala elmarknader som inte samarbetar med varandra och vars verksamhet inte samordnas tillräckligt.

| 3.5 | Sammankopplingen av dem sker successivt i enlighet med gällande lagstiftning (nätkodex). För närvarande är det stora skillnader mellan dessa marknader, både när det gäller driftsäkerheten och prisnivån på leveranser och tjänster. Denna integrering är absolut nödvändig, men verkar bli mycket svår. |
| --- | --- |

3.5

Sammankopplingen av dem sker successivt i enlighet med gällande lagstiftning (nätkodex). För närvarande är det stora skillnader mellan dessa marknader, både när det gäller driftsäkerheten och prisnivån på leveranser och tjänster. Denna integrering är absolut nödvändig, men verkar bli mycket svår.

| 3.6 | Som svar på problemen med integreringen av instabila förnybara energikällor i energisystemen använder flera medlemsstater kapacitetsmekanismer, som säkerställer en tillförlitlig och tillgänglig elförsörjning när de förnybara energikällorna inte är i drift på grund av naturförhållanden. Kapacitetsmekanismerna tillämpas i form av kapacitetsmarknader eller i form av strategiska reserver. De strategiska reserverna är neutrala i förhållande till elmarknaden och bör föredras som marknadsmässiga lösningar, medan kapacitetsmarknaderna innebär en risk för snedvridning av marknaden. |
| --- | --- |

3.6

Som svar på problemen med integreringen av instabila förnybara energikällor i energisystemen använder flera medlemsstater kapacitetsmekanismer, som säkerställer en tillförlitlig och tillgänglig elförsörjning när de förnybara energikällorna inte är i drift på grund av naturförhållanden. Kapacitetsmekanismerna tillämpas i form av kapacitetsmarknader eller i form av strategiska reserver. De strategiska reserverna är neutrala i förhållande till elmarknaden och bör föredras som marknadsmässiga lösningar, medan kapacitetsmarknaderna innebär en risk för snedvridning av marknaden.

| 3.7 | Energisituationen under de närmaste 20 åren är en viktig faktor som kommer att påverka den slutliga formen på den nya elmarknaden och naturligtvis även få konsekvenser för utsatta kunder. Därför bör man ta hänsyn till följande faktorer: |
| --- | --- |

3.7

Energisituationen under de närmaste 20 åren är en viktig faktor som kommer att påverka den slutliga formen på den nya elmarknaden och naturligtvis även få konsekvenser för utsatta kunder. Därför bör man ta hänsyn till följande faktorer:

| 3.7.1 | Till följd av de senaste tio årens utveckling kräver energisituationen i EU en akut lösning som bygger på objektiva strategiska överväganden. Att en hållbar elförsörjning till godtagbara/överkomliga priser måste vara tillförlitlig får inte bara vara ett slagord, utan detta måste ha en fast förankring i den hållbara utvecklingens samtliga tre grundpelare. Bara förnyelsen av näten kommer att kräva ungefär 655 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

3.7.1

Till följd av de senaste tio årens utveckling kräver energisituationen i EU en akut lösning som bygger på objektiva strategiska överväganden. Att en hållbar elförsörjning till godtagbara/överkomliga priser måste vara tillförlitlig får inte bara vara ett slagord, utan detta måste ha en fast förankring i den hållbara utvecklingens samtliga tre grundpelare. Bara förnyelsen av näten kommer att kräva ungefär 655 miljarder US-dollar.

| 3.7.2 | Under perioden 2016–2025 når ungefär 150 GW av EU:s installerade värmeproduktionskapacitet, det vill säga en fjärdedel av EU:s nuvarande värmeproduktionskapacitet, slutet av sin livscykel. För att systemet och försörjningen till konsumenterna ska räcka till krävs det därmed 100 GW i ny värmeproduktionskapacitet med stabil effekt. Fram till 2035 rör det sig om 200 GW från fossila energikällor, oavsett om den tekniska utvecklingen går i förväntad riktning när det gäller energieffektivitet och ackumulering av elenergi. |
| --- | --- |

3.7.2

Under perioden 2016–2025 når ungefär 150 GW av EU:s installerade värmeproduktionskapacitet, det vill säga en fjärdedel av EU:s nuvarande värmeproduktionskapacitet, slutet av sin livscykel. För att systemet och försörjningen till konsumenterna ska räcka till krävs det därmed 100 GW i ny värmeproduktionskapacitet med stabil effekt. Fram till 2035 rör det sig om 200 GW från fossila energikällor, oavsett om den tekniska utvecklingen går i förväntad riktning när det gäller energieffektivitet och ackumulering av elenergi.

| 3.7.3 | I den nuvarande situationen på elmarknaden kan en sådan produktionskapacitet dock inte uppnås bara genom investeringar. Energitryggheten kommer att kräva genomgripande systemförändringar som ger en stark skjuts åt marknadsmekanismerna med en positiv effekt på priserna för slutkonsumenten.
  Motyttrandet avslogs med 141 röster mot, 91 röster för och 22 nedlagda röster. |
| --- | --- |

3.7.3

I den nuvarande situationen på elmarknaden kan en sådan produktionskapacitet dock inte uppnås bara genom investeringar. Energitryggheten kommer att kräva genomgripande systemförändringar som ger en stark skjuts åt marknadsmekanismerna med en positiv effekt på priserna för slutkonsumenten.

Motyttrandet avslogs med 141 röster mot, 91 röster för och 22 nedlagda röster.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 520:a plenarsession den 19-20 oktober 2016

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/86

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeiska standarder för 2000-talet

[COM(2016) 358 final]

(2017/C 034/13)

| Föredragande: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonello PEZZINI

| Remiss | Kommissionen, 17/08/2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 358 final] |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 04/10/2016 |
| Antagande vid plenarsession | 20/10/2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 147/0/2 |

Remiss

Kommissionen, 17/08/2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 358 final]

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

04/10/2016

Antagande vid plenarsession

20/10/2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

147/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det är nödvändigt att finna ett nytt sätt att organisera ett europeiskt standardiseringssystem (ESS) som kan anpassas till föränderliga internationella förhållanden och är mer fördelaktigt för företagen, konsumenterna, arbetstagarna och miljön. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det är nödvändigt att finna ett nytt sätt att organisera ett europeiskt standardiseringssystem (ESS) som kan anpassas till föränderliga internationella förhållanden och är mer fördelaktigt för företagen, konsumenterna, arbetstagarna och miljön.

| 1.2 | Som språkrör för det civila samhället lägger EESK särskild vikt vid ökad insyn och delaktighet i ESS och åtar sig en allt aktivare roll för att ge en strategisk inriktning åt samt genomföra och sprida lagstiftningen och för att främja standardisering. |
| --- | --- |

1.2

Som språkrör för det civila samhället lägger EESK särskild vikt vid ökad insyn och delaktighet i ESS och åtar sig en allt aktivare roll för att ge en strategisk inriktning åt samt genomföra och sprida lagstiftningen och för att främja standardisering.

| 1.3 | EESK betonar vikten av att stärka den tekniska standardiseringens strategiska roll för att säkerställa följande:






  — | Varors och tjänsters kvalitet, säkerhet och funktionalitet. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK betonar vikten av att stärka den tekniska standardiseringens strategiska roll för att säkerställa följande:

—

Varors och tjänsters kvalitet, säkerhet och funktionalitet.

| — | Högre skyddsnivå för konsumenter, arbetstagare och miljö. |
| --- | --- |

—

Högre skyddsnivå för konsumenter, arbetstagare och miljö.

| — | Högre innovationsnivå vad gäller företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Högre innovationsnivå vad gäller företagens konkurrenskraft.

| 1.4 | EESK välkomnar det gemensamma initiativet för standardisering, framtaget tillsammans av de offentliga och privata partnerna i ESS för att ta fram en gemensam metod för att fastställa prioriteringar och utveckla gemensamma insatser för att modernisera och förenkla antagandet av standarder. |
| --- | --- |

1.4

EESK välkomnar det gemensamma initiativet för standardisering, framtaget tillsammans av de offentliga och privata partnerna i ESS för att ta fram en gemensam metod för att fastställa prioriteringar och utveckla gemensamma insatser för att modernisera och förenkla antagandet av standarder.

| 1.5 | Kommittén är dock mycket oroad över bristen på konkreta riktlinjer för genomförandet och de begränsade finansiella anslagen, eftersom de är avgörande för att gå från en gemensam innovativ vision till konkreta moderniseringsstrategier och åtgärder. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är dock mycket oroad över bristen på konkreta riktlinjer för genomförandet och de begränsade finansiella anslagen, eftersom de är avgörande för att gå från en gemensam innovativ vision till konkreta moderniseringsstrategier och åtgärder.

| 1.6 | I detta sammanhang föreslår kommittén att det offentlig-privata partnerskapet för det gemensamma standardiseringsinitiativet (1) finner en strukturell och finansiell ram bland de gemensamma teknikinitiativen inom Horisont 2020 (2) i syfte att






  — | se till att man uppnår de tekniska och lagstiftningsmässiga mål som tydligt fastställts inom industri-, tjänste- och konsumtionssektorerna, |
| --- | --- | --- |

1.6

I detta sammanhang föreslår kommittén att det offentlig-privata partnerskapet för det gemensamma standardiseringsinitiativet (1) finner en strukturell och finansiell ram bland de gemensamma teknikinitiativen inom Horisont 2020 (2) i syfte att

—

se till att man uppnår de tekniska och lagstiftningsmässiga mål som tydligt fastställts inom industri-, tjänste- och konsumtionssektorerna,

| — | uppnå en större och bättre koncentration av finansiella och mänskliga resurser samt kunskaper om gemensamma prioriteringar. |
| --- | --- |

—

uppnå en större och bättre koncentration av finansiella och mänskliga resurser samt kunskaper om gemensamma prioriteringar.

| 1.7 | EESK stöder kommissionen i dess arbete att inrätta ett integrerat och strukturerat system i syfte att nå fram till en gemensam strategi för att minska fragmenteringen av standarder och deras planeringssystem. |
| --- | --- |

1.7

EESK stöder kommissionen i dess arbete att inrätta ett integrerat och strukturerat system i syfte att nå fram till en gemensam strategi för att minska fragmenteringen av standarder och deras planeringssystem.

| 1.8 | EESK stöder därför ett bättre system för styrning av standardiseringsstrategier som tar hänsyn till konvergensen mellan teknik och datoriseringen av företag och tjänster samt de nya och ökande sociala och miljömässiga färdigheterna, och som kan bistå den nuvarande tekniska kommittén för standardisering. |
| --- | --- |

1.8

EESK stöder därför ett bättre system för styrning av standardiseringsstrategier som tar hänsyn till konvergensen mellan teknik och datoriseringen av företag och tjänster samt de nya och ökande sociala och miljömässiga färdigheterna, och som kan bistå den nuvarande tekniska kommittén för standardisering.

| 1.9 | I den interinstitutionella dialogen inom EU om standardisering bör representativa lokala organ ges en framträdande plats. Permanenta utvärderings- och styrgrupper bör etableras inom alla EU-institutioner, framför allt inom EESK och Regionkommittén (ReK), med beaktande av obligatoriska rådfrågningar i enlighet med artikel 114 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.9

I den interinstitutionella dialogen inom EU om standardisering bör representativa lokala organ ges en framträdande plats. Permanenta utvärderings- och styrgrupper bör etableras inom alla EU-institutioner, framför allt inom EESK och Regionkommittén (ReK), med beaktande av obligatoriska rådfrågningar i enlighet med artikel 114 i EUF-fördraget.

| 1.10 | EESK anser att det är nödvändigt att inom ESS och behöriga generaldirektorat inom kommissionen öka kapaciteten för samordnad användning av det instrument för teknisk standardisering som är relevant för enskilda sektorer, särskilt för tjänstesektorer. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att det är nödvändigt att inom ESS och behöriga generaldirektorat inom kommissionen öka kapaciteten för samordnad användning av det instrument för teknisk standardisering som är relevant för enskilda sektorer, särskilt för tjänstesektorer.

| 1.11 | EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla en verklig europeisk kultur för standardisering från grundskolan upp till beslutsfattare och personer som förhandlar om internationella avtal, och en kraftfull europeisk kampanj för att öka medvetenheten bör inledas som stöd. |
| --- | --- |

1.11

EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla en verklig europeisk kultur för standardisering från grundskolan upp till beslutsfattare och personer som förhandlar om internationella avtal, och en kraftfull europeisk kampanj för att öka medvetenheten bör inledas som stöd.

| 1.12 | EESK betonar att en verkligt innovativ standardiseringspolitik i första hand bör leva upp till principerna om kundtillfredsställelse för medborgare, företag och arbetstagare, vilket innebär att uppnå höga nivåer i fråga om säkerhet, kvalitet och effektivitet, nya arbetstillfällen och internationell konkurrenskraft, med ett balanserat och flexibelt tillvägagångssätt med avseende på standardisering och kreativitet (3). |
| --- | --- |

1.12

EESK betonar att en verkligt innovativ standardiseringspolitik i första hand bör leva upp till principerna om kundtillfredsställelse för medborgare, företag och arbetstagare, vilket innebär att uppnå höga nivåer i fråga om säkerhet, kvalitet och effektivitet, nya arbetstillfällen och internationell konkurrenskraft, med ett balanserat och flexibelt tillvägagångssätt med avseende på standardisering och kreativitet (3).

2.   Systemet för teknisk standardisering står inför europeiska och globala utmaningar

| 2.1 | Den tekniska standardiseringen spelar en grundläggande roll för den inre marknadens funktion och för produkternas och tjänsternas internationella konkurrenskraft. Den är ett strategiskt instrument för att säkerställa varors och tjänsters kvalitet, funktionalitet och säkerhet, interoperabilitet mellan olika nät och system, en hög skyddsnivå för företag, arbetstagare, konsumenter och miljö samt ökad innovation och bättre social integration. |
| --- | --- |

2.1

Den tekniska standardiseringen spelar en grundläggande roll för den inre marknadens funktion och för produkternas och tjänsternas internationella konkurrenskraft. Den är ett strategiskt instrument för att säkerställa varors och tjänsters kvalitet, funktionalitet och säkerhet, interoperabilitet mellan olika nät och system, en hög skyddsnivå för företag, arbetstagare, konsumenter och miljö samt ökad innovation och bättre social integration.

| 2.2 | Mot bakgrund av den nya tekniska utvecklingen, politiska prioriteringar och den globala utvecklingen, särskilt i fråga om tjänster och it-revolutionen, är det nödvändigt att se över det europeiska standardiseringssystemet (ESS) i syfte att bevara dess många fördelar, förbättra bristerna och hitta rätt balans mellan den europeiska och nationella dimensionen, mellan innovationsfrihet, kreativitet och teknisk och lagstiftningsmässig interoperabilitet samt – mer allmänt – för att kunna uppfylla de nya kraven och förväntningarna från företag, konsumenter, arbetstagare och det europeiska samhället i stort. |
| --- | --- |

2.2

Mot bakgrund av den nya tekniska utvecklingen, politiska prioriteringar och den globala utvecklingen, särskilt i fråga om tjänster och it-revolutionen, är det nödvändigt att se över det europeiska standardiseringssystemet (ESS) i syfte att bevara dess många fördelar, förbättra bristerna och hitta rätt balans mellan den europeiska och nationella dimensionen, mellan innovationsfrihet, kreativitet och teknisk och lagstiftningsmässig interoperabilitet samt – mer allmänt – för att kunna uppfylla de nya kraven och förväntningarna från företag, konsumenter, arbetstagare och det europeiska samhället i stort.

| 2.3 | Som språkrör för det civila samhället lägger EESK särskild vikt vid ökad insyn och delaktighet i ESS och åtar sig en allt proaktivare roll för att ge en strategisk inriktning åt samt genomföra och sprida standarder och för att främja en standardiseringskultur, som en grund för företagens och framtida generationers framgångar. |
| --- | --- |

2.3

Som språkrör för det civila samhället lägger EESK särskild vikt vid ökad insyn och delaktighet i ESS och åtar sig en allt proaktivare roll för att ge en strategisk inriktning åt samt genomföra och sprida standarder och för att främja en standardiseringskultur, som en grund för företagens och framtida generationers framgångar.

| 2.4 | EESK har alltid hävdat att ”en snabb och effektiv europeisk standardiseringsprocess som präglas av deltagande inte enbart utgör en bärande faktor i inre marknadens struktur” och att den inre marknaden ”är hörnstenen i den europeiska integrationen och i Europa 2020-strategin, som syftar till dess genomförande, men den är också och framför allt en grundläggande faktor när det gäller den europeiska ekonomins konkurrenskraft och ett instrument som stimulerar innovation” (4). Just av detta skäl behövs tydliga och transparenta regler för att skydda konsumenter och företag samt för miljön och samhället. |
| --- | --- |

2.4

EESK har alltid hävdat att ”en snabb och effektiv europeisk standardiseringsprocess som präglas av deltagande inte enbart utgör en bärande faktor i inre marknadens struktur” och att den inre marknaden ”är hörnstenen i den europeiska integrationen och i Europa 2020-strategin, som syftar till dess genomförande, men den är också och framför allt en grundläggande faktor när det gäller den europeiska ekonomins konkurrenskraft och ett instrument som stimulerar innovation” (4). Just av detta skäl behövs tydliga och transparenta regler för att skydda konsumenter och företag samt för miljön och samhället.

| 2.5 | De främsta allmänna målen för ESS är att öka det bidrag som standarder och europeisk standardisering lämnar till den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden, för att stimulera tillväxt och innovation och främja konkurrenskraften hos europeiska företag, framför allt små och medelstora företag, samtidigt som man garanterar en hög skyddsnivå för konsumenter, arbetstagare och miljö. Detta ska ske genom bredare, men snabba, inkluderande och öppna utvecklingsförfaranden både på nationell nivå och på EU-nivå, på grundval av erkända kriterier, såsom de som följer av WTO-avtalet om tekniska handelshinder och förordning (EU) nr 1025/2012. |
| --- | --- |

2.5

De främsta allmänna målen för ESS är att öka det bidrag som standarder och europeisk standardisering lämnar till den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden, för att stimulera tillväxt och innovation och främja konkurrenskraften hos europeiska företag, framför allt små och medelstora företag, samtidigt som man garanterar en hög skyddsnivå för konsumenter, arbetstagare och miljö. Detta ska ske genom bredare, men snabba, inkluderande och öppna utvecklingsförfaranden både på nationell nivå och på EU-nivå, på grundval av erkända kriterier, såsom de som följer av WTO-avtalet om tekniska handelshinder och förordning (EU) nr 1025/2012.

| 2.6 | Nyligen underströk EESK följande: ”Den europeiska standardiseringen bör i ökad utsträckning och med stöd av alla arbetsmarknadsparter och berörda parter bidra till att komplettera och berika de pågående processerna i de globala ekonomierna”. Kommittén önskade också att man ska ”stärka den europeiska standardiseringskulturens närvaro och ge den större vikt i de globala standardiseringsprocesserna” (5). Detta bör även ske genom ökad medvetenhet om kommunikation, lättillgänglighet och rimliga kostnader. |
| --- | --- |

2.6

Nyligen underströk EESK följande: ”Den europeiska standardiseringen bör i ökad utsträckning och med stöd av alla arbetsmarknadsparter och berörda parter bidra till att komplettera och berika de pågående processerna i de globala ekonomierna”. Kommittén önskade också att man ska ”stärka den europeiska standardiseringskulturens närvaro och ge den större vikt i de globala standardiseringsprocesserna” (5). Detta bör även ske genom ökad medvetenhet om kommunikation, lättillgänglighet och rimliga kostnader.

| 2.6.1 | Det är också viktigt att upprätthålla en rimlig balans mellan standardisering och kreativitet (6), så att även hantverkare samt små och medelstora företag har möjlighet att uttrycka sig fritt och utveckla produkter och tjänster inom de grundläggande ramar som standarderna utgör. |
| --- | --- |

2.6.1

Det är också viktigt att upprätthålla en rimlig balans mellan standardisering och kreativitet (6), så att även hantverkare samt små och medelstora företag har möjlighet att uttrycka sig fritt och utveckla produkter och tjänster inom de grundläggande ramar som standarderna utgör.

| 2.7 | Europeisk standardisering har en viktig roll att spela för inrättandet av en fungerande inre marknad för produkter och tjänster genom en gradvis harmonisering på EU-nivå av nationella standarder, som ofta kan skapa tekniska hinder för tillträdet till nationella marknader och handel inom EU. |
| --- | --- |

2.7

Europeisk standardisering har en viktig roll att spela för inrättandet av en fungerande inre marknad för produkter och tjänster genom en gradvis harmonisering på EU-nivå av nationella standarder, som ofta kan skapa tekniska hinder för tillträdet till nationella marknader och handel inom EU.

| 2.8 | Med teknisk konvergens och datorisering av samhälle, företag och offentliga tjänster minskar den traditionella skillnaden mellan den allmänna och den digitala standardiseringen, vilket tydligt visats även i ett annat yttrande (7) från EESK. Detta kräver att det finns en samordnad handlingslinje inom kommissionen när man föreslår och fastställer standardiseringsprioriteringar. |
| --- | --- |

2.8

Med teknisk konvergens och datorisering av samhälle, företag och offentliga tjänster minskar den traditionella skillnaden mellan den allmänna och den digitala standardiseringen, vilket tydligt visats även i ett annat yttrande (7) från EESK. Detta kräver att det finns en samordnad handlingslinje inom kommissionen när man föreslår och fastställer standardiseringsprioriteringar.

| 2.9 | Med tanke på de preferenser som olika ekonomiska och industriella aktörer inom EU har uttryckt när det gäller internationella standarder från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC), är det oerhört viktigt att stärka ESS för att de internationella standarderna ska vara förenliga med ett snabbt och effektivt europeiskt standardiseringsarbete som inbegriper alla berörda parter, särskilt en möjlighet för mindre företag, konsumenter och andra aktörer att få sina intressen företrädda. |
| --- | --- |

2.9

Med tanke på de preferenser som olika ekonomiska och industriella aktörer inom EU har uttryckt när det gäller internationella standarder från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC), är det oerhört viktigt att stärka ESS för att de internationella standarderna ska vara förenliga med ett snabbt och effektivt europeiskt standardiseringsarbete som inbegriper alla berörda parter, särskilt en möjlighet för mindre företag, konsumenter och andra aktörer att få sina intressen företrädda.

| 2.10 | En stärkt utveckling av frivilliga europeiska tjänstestandarder kan främja sysselsättningen och tillväxten om det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster ökar och om marknaderna blir mer integrerade. På så sätt skulle den europeiska ekonomins potential kunna utnyttjas fullt ut med skydd och respekt för lokala arbets- och levnadsvillkor. Vidare skulle de hinder som tillämpningen av nationella certifieringssystem innebär kunna undanröjas. |
| --- | --- |

2.10

En stärkt utveckling av frivilliga europeiska tjänstestandarder kan främja sysselsättningen och tillväxten om det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster ökar och om marknaderna blir mer integrerade. På så sätt skulle den europeiska ekonomins potential kunna utnyttjas fullt ut med skydd och respekt för lokala arbets- och levnadsvillkor. Vidare skulle de hinder som tillämpningen av nationella certifieringssystem innebär kunna undanröjas.

| 2.11 | Som svar på snabba tekniska utvecklingscykler, ökad komplexitet och interaktion mellan industriella system och utsuddade gränser mellan produkter, tjänster och IKT, har kommissionen tagit ett gemensamt initiativ om standardisering tillsammans med de offentliga och privata partnerna i ESS, såsom EESK önskat. Detta innehåller en gemensam vision och en gemensam process för att tillsammans fokusera på en rad olika initiativ som syftar till att modernisera, prioritera, påskynda och rationalisera antagandet av standarder före utgången av 2019 genom






  — | medvetenhet, utbildning och kunskap om ESS, |
| --- | --- | --- |

2.11

Som svar på snabba tekniska utvecklingscykler, ökad komplexitet och interaktion mellan industriella system och utsuddade gränser mellan produkter, tjänster och IKT, har kommissionen tagit ett gemensamt initiativ om standardisering tillsammans med de offentliga och privata partnerna i ESS, såsom EESK önskat. Detta innehåller en gemensam vision och en gemensam process för att tillsammans fokusera på en rad olika initiativ som syftar till att modernisera, prioritera, påskynda och rationalisera antagandet av standarder före utgången av 2019 genom

—

medvetenhet, utbildning och kunskap om ESS,

| — | utarbetande av prioriteringar och planer för standarder i tid och av hög kvalitet som är förenliga med ramen för forskning och innovation, |
| --- | --- |

—

utarbetande av prioriteringar och planer för standarder i tid och av hög kvalitet som är förenliga med ramen för forskning och innovation,

| — | samordning, samarbete, öppenhet och delaktighet även av mindre aktörer, |
| --- | --- |

—

samordning, samarbete, öppenhet och delaktighet även av mindre aktörer,

| — | ett aktivt och öppet deltagande av alla berörda parter, |
| --- | --- |

—

ett aktivt och öppet deltagande av alla berörda parter,

| — | konkurrenskraft och en internationell dimension genom utveckling av gemensamma standardiseringsmodeller. |
| --- | --- |

—

konkurrenskraft och en internationell dimension genom utveckling av gemensamma standardiseringsmodeller.

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | I kommissionens meddelande presenteras en vision åtföljt av ett standardiseringspaket som innehåller en rad mål för moderniseringen av ESS.






  — | Det gemensamma initiativet om standardisering: en innovativ partnerskapsprocess mellan europeiska och nationella standardiseringsorgan, industrin och branschorganisationer, små och medelstora företag, konsumentorganisationer, fackföreningar, miljöorganisationer, medlemsstaterna, Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och kommissionen. Syftet är att ta fram konkreta åtgärder för att påskynda och förenkla arbetet med att fastställa tekniska standarder. |
| --- | --- | --- |

3.1

I kommissionens meddelande presenteras en vision åtföljt av ett standardiseringspaket som innehåller en rad mål för moderniseringen av ESS.

—

Det gemensamma initiativet om standardisering: en innovativ partnerskapsprocess mellan europeiska och nationella standardiseringsorgan, industrin och branschorganisationer, små och medelstora företag, konsumentorganisationer, fackföreningar, miljöorganisationer, medlemsstaterna, Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och kommissionen. Syftet är att ta fram konkreta åtgärder för att påskynda och förenkla arbetet med att fastställa tekniska standarder.

| — | Tekniska och lagstiftningsmässiga europeiska tjänstestandarder: en vägledning för att främja utvecklingen av frivilliga europeiska tjänstestandarder, minska hindren till följd av nationella standarder och certifieringssystem samt förbättra informationen till tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

—

Tekniska och lagstiftningsmässiga europeiska tjänstestandarder: en vägledning för att främja utvecklingen av frivilliga europeiska tjänstestandarder, minska hindren till följd av nationella standarder och certifieringssystem samt förbättra informationen till tjänsteleverantörer.

| — | En strukturerad interinstitutionell dialog mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet, EESK och ReK: ett system för årlig rapportering och feedback när det gäller genomförandet av EU:s standardiseringspolitik. |
| --- | --- |

—

En strukturerad interinstitutionell dialog mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet, EESK och ReK: ett system för årlig rapportering och feedback när det gäller genomförandet av EU:s standardiseringspolitik.

| — | Presentation av årliga arbetsprogram: I 2017 års arbetsprogram fastställs de årliga prioriteringarna för ESS. |
| --- | --- |

—

Presentation av årliga arbetsprogram: I 2017 års arbetsprogram fastställs de årliga prioriteringarna för ESS.

| 3.2 | Kommissionens avsikt är följande, framför allt inom tjänstesektorn:






  — | Att analysera områden där det finns konflikter eller överlappningar mellan nationella standarder. |
| --- | --- | --- |

3.2

Kommissionens avsikt är följande, framför allt inom tjänstesektorn:

—

Att analysera områden där det finns konflikter eller överlappningar mellan nationella standarder.

| — | Att enas om kriterier för att fastställa prioriteringar för europeiska tjänstestandarder. |
| --- | --- |

—

Att enas om kriterier för att fastställa prioriteringar för europeiska tjänstestandarder.

| — | Att göra en översyn för att inhämta information om gällande nationella standarder och praxis för godkännande av standarder och certifikat. |
| --- | --- |

—

Att göra en översyn för att inhämta information om gällande nationella standarder och praxis för godkännande av standarder och certifikat.

| — | Att begära en årlig förteckning från Europeiska standardiseringskommittén (CEN) över områden där det kan uppstå konflikter eller överlappningar mellan nationella tjänstestandarder eller finnas potentiella brister vid framtagandet av standarder. |
| --- | --- |

—

Att begära en årlig förteckning från Europeiska standardiseringskommittén (CEN) över områden där det kan uppstå konflikter eller överlappningar mellan nationella tjänstestandarder eller finnas potentiella brister vid framtagandet av standarder.

| — | Att ta hänsyn till den europeiska dimensionen innan en nationell standard tas fram. |
| --- | --- |

—

Att ta hänsyn till den europeiska dimensionen innan en nationell standard tas fram.

| — | Att uppmana medlemsstaterna att tillämpa europeiska tjänstestandarder. |
| --- | --- |

—

Att uppmana medlemsstaterna att tillämpa europeiska tjänstestandarder.

| 3.2.1 | EESK föreslår vidare att man bör göra det lättare att få tillgång till information om harmoniserade europeiska standarder, genom att förbättra tillgången till den gemensamma digitala ingång som föreslås i strategin för den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK föreslår vidare att man bör göra det lättare att få tillgång till information om harmoniserade europeiska standarder, genom att förbättra tillgången till den gemensamma digitala ingång som föreslås i strategin för den inre marknaden.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK delar än en gång (8) uppfattningen att det omgående behövs en riktig och effektiv modernisering av det europeiska standardiseringssystemet, vilket man har diskuterat i mer än fem år. Vidare anser EESK att det krävs en ny gemensam vision och konkreta åtgärder för att, i alla fall på frivillig basis, anta de globala standardiseringsutmaningarna genom ett innovativt samarbete, som baseras på samförstånd om rättidig utveckling av standarder i ett sammanhang präglat av snabb teknisk utveckling. |
| --- | --- |

4.1

EESK delar än en gång (8) uppfattningen att det omgående behövs en riktig och effektiv modernisering av det europeiska standardiseringssystemet, vilket man har diskuterat i mer än fem år. Vidare anser EESK att det krävs en ny gemensam vision och konkreta åtgärder för att, i alla fall på frivillig basis, anta de globala standardiseringsutmaningarna genom ett innovativt samarbete, som baseras på samförstånd om rättidig utveckling av standarder i ett sammanhang präglat av snabb teknisk utveckling.

| 4.2 | EESK anser att standardiseringsprocessen måste inledas redan under forsknings- och utvecklingsfasen genom gemensamma standardiseringsåtgärder och standardförberedande åtgärder. Vidare måste man stärka mekanismerna för att överföra de europeiska standarderna till internationell nivå, med stöd av industrin och företrädare för små och medelstora företag, konsumenter, arbetsmarknadsparter, miljöorganisationer och viktiga aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att standardiseringsprocessen måste inledas redan under forsknings- och utvecklingsfasen genom gemensamma standardiseringsåtgärder och standardförberedande åtgärder. Vidare måste man stärka mekanismerna för att överföra de europeiska standarderna till internationell nivå, med stöd av industrin och företrädare för små och medelstora företag, konsumenter, arbetsmarknadsparter, miljöorganisationer och viktiga aktörer i det civila samhället.

| 4.3 | Enligt EESK måste man först och främst vidta följande åtgärder för att moderniseringsåtgärderna för ESS, enligt det gemensamma initiativet om standardisering, ska bli effektiva och verkningsfulla såväl internt som internationellt:






  — | Att harmonisera systemen för planering, utarbetande och uppföljning av de olika europeiska referensramarna och stärka samordningen av dessa. |
| --- | --- | --- |

4.3

Enligt EESK måste man först och främst vidta följande åtgärder för att moderniseringsåtgärderna för ESS, enligt det gemensamma initiativet om standardisering, ska bli effektiva och verkningsfulla såväl internt som internationellt:

—

Att harmonisera systemen för planering, utarbetande och uppföljning av de olika europeiska referensramarna och stärka samordningen av dessa.

| — | Att garantera en bättre flerårig ram för finansiella anslag till europeiska standardiseringsorgan för att genomföra de planerade åtgärderna i praktiken (9). |
| --- | --- |

—

Att garantera en bättre flerårig ram för finansiella anslag till europeiska standardiseringsorgan för att genomföra de planerade åtgärderna i praktiken (9).

| — | Att finansiellt och organisatoriskt stödja ett deltagande av svagare och mindre rustade organisationer och representativa organ genom åtgärder för att utveckla tekniska och lagstiftningsmässiga standarder, ”medvetenhet, utbildning och kunskap” samt delaktighet på ”europeisk” nivå och i den ”internationella dimensionen”. |
| --- | --- |

—

Att finansiellt och organisatoriskt stödja ett deltagande av svagare och mindre rustade organisationer och representativa organ genom åtgärder för att utveckla tekniska och lagstiftningsmässiga standarder, ”medvetenhet, utbildning och kunskap” samt delaktighet på ”europeisk” nivå och i den ”internationella dimensionen”.

| 4.3.1 | EESK rekommenderar i detta avseende att man utarbetar ett förslag till ett offentlig-privat partnerskap inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen inom Horisont 2020, utifrån den process som anges i det gemensamma standardiseringsinitiativet, med lämpliga finansiella anslag och ett strukturerat system för fastställande av strategier och prioriteringar. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK rekommenderar i detta avseende att man utarbetar ett förslag till ett offentlig-privat partnerskap inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen inom Horisont 2020, utifrån den process som anges i det gemensamma standardiseringsinitiativet, med lämpliga finansiella anslag och ett strukturerat system för fastställande av strategier och prioriteringar.

| 4.4 | Kommittén är likaledes oroad över att det saknas ett starkt och innovativt system för att harmonisera prioriteringarna både mellan EU:s olika politikområden och de olika generaldirektorat som genomför politiken och mellan olika programinstrument, bortsett från standardiseringskommittén och de annars lovvärda initiativen, dvs. det gemensamma standardiseringsinitiativet och initiativet om en strukturerad dialog. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén är likaledes oroad över att det saknas ett starkt och innovativt system för att harmonisera prioriteringarna både mellan EU:s olika politikområden och de olika generaldirektorat som genomför politiken och mellan olika programinstrument, bortsett från standardiseringskommittén och de annars lovvärda initiativen, dvs. det gemensamma standardiseringsinitiativet och initiativet om en strukturerad dialog.

| 4.4.1 | Enligt EESK behövs det således ett nytt förvaltningsorgan som ska utarbeta och övervaka strategier för standardiseringsåtgärder vilka omfattar samtliga aspekter av standardisering, däribland vetenskapliga och tekniska aspekter, sociala aspekter och miljöaspekter. Förvaltningsorganet ska också bistå den befintliga tekniska standardiseringskommittén. |
| --- | --- |

4.4.1

Enligt EESK behövs det således ett nytt förvaltningsorgan som ska utarbeta och övervaka strategier för standardiseringsåtgärder vilka omfattar samtliga aspekter av standardisering, däribland vetenskapliga och tekniska aspekter, sociala aspekter och miljöaspekter. Förvaltningsorganet ska också bistå den befintliga tekniska standardiseringskommittén.

| 4.4.2 | Kommittén anser att man nu måste gå i riktning mot en kraftig modernisering och uppvärdering av ESS, men att man inte kan göra detta på ett effektivt sätt om man fortsätter som tidigare, med tanke på rådets brådskande krav i mars 2015 i detta avseende. I anslutning till den strukturerade interinstitutionella dialogen om standardisering i Europa bör man kunna ge de representativa organen, i synnerhet ReK och EESK, en särskild proaktiv roll, med tanke på att artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver obligatoriskt samråd med EESK. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommittén anser att man nu måste gå i riktning mot en kraftig modernisering och uppvärdering av ESS, men att man inte kan göra detta på ett effektivt sätt om man fortsätter som tidigare, med tanke på rådets brådskande krav i mars 2015 i detta avseende. I anslutning till den strukturerade interinstitutionella dialogen om standardisering i Europa bör man kunna ge de representativa organen, i synnerhet ReK och EESK, en särskild proaktiv roll, med tanke på att artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver obligatoriskt samråd med EESK.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Snabbt och rättidigt utarbetande av europeiska tekniska standarder. Det finns olika intressen kopplade till snabbhet och svårigheter med att använda en universallösning för att spara tid och åtgärda brister vid övervakningen av förfarandena. Rättidigt utarbetande anses fortfarande viktigare än snabbhet, om snabbhet kan göra det svårt att nå samförstånd. |
| --- | --- |

5.1

Snabbt och rättidigt utarbetande av europeiska tekniska standarder. Det finns olika intressen kopplade till snabbhet och svårigheter med att använda en universallösning för att spara tid och åtgärda brister vid övervakningen av förfarandena. Rättidigt utarbetande anses fortfarande viktigare än snabbhet, om snabbhet kan göra det svårt att nå samförstånd.

| 5.2 | Främjande av europeiska företags konkurrenskraft. Detta innebär att man undanröjer hinder för att små och medelstora företag ska kunna delta i utarbetandet/tillämpningen av standarderna och stärker sambanden mellan standardisering och innovation samt forskningsprojekt, även med hjälp av kapacitetsbyggande åtgärder för mindre företag. |
| --- | --- |

5.2

Främjande av europeiska företags konkurrenskraft. Detta innebär att man undanröjer hinder för att små och medelstora företag ska kunna delta i utarbetandet/tillämpningen av standarderna och stärker sambanden mellan standardisering och innovation samt forskningsprojekt, även med hjälp av kapacitetsbyggande åtgärder för mindre företag.

| 5.3 | Stöd till EU:s lagstiftning och politik. Det finns en växande efterfrågan på standarder som stöder EU:s lagstiftning och politik för att nå de standarder som krävs. Det förefaller därför nödvändigt att stärka samordningskapaciteten när det gäller kommunikation mellan olika aktörer och berörda parter. |
| --- | --- |

5.3

Stöd till EU:s lagstiftning och politik. Det finns en växande efterfrågan på standarder som stöder EU:s lagstiftning och politik för att nå de standarder som krävs. Det förefaller därför nödvändigt att stärka samordningskapaciteten när det gäller kommunikation mellan olika aktörer och berörda parter.

| 5.4 | Bättre kapacitet att förutse framtida utveckling. Det förefaller nödvändigt att förbättra kapaciteten att tillgodose behoven av förberedande standardisering vid fastställandet av europeiska standardiseringsförfaranden, bland annat för att minska riskerna för att nationella standarder försämrar ESS allmänna effektivitet. |
| --- | --- |

5.4

Bättre kapacitet att förutse framtida utveckling. Det förefaller nödvändigt att förbättra kapaciteten att tillgodose behoven av förberedande standardisering vid fastställandet av europeiska standardiseringsförfaranden, bland annat för att minska riskerna för att nationella standarder försämrar ESS allmänna effektivitet.

| 5.5 | Delaktighet. Man måste ge aktörer i det civila samhället och mindre företag möjlighet att bli företrädda genom kapacitetsbyggande åtgärder. EESK har redan fått tillfälle att betona vikten av ”att underlätta tillgången till standardiseringsprocessen för små och medelstora företag och samhällsaktörer” och ”en fördjupad uppföljning av det arbete som utförts av standardiseringens huvudaktörer för att stärka delaktigheten i det europeiska standardiseringssystemet” (10). Sådana organisationer som avses i bilaga III bör ges en särskild status som medlemmar/partner med tydliga rättigheter och skyldigheter, särskilt när det gäller rätten att yttra sig. |
| --- | --- |

5.5

Delaktighet. Man måste ge aktörer i det civila samhället och mindre företag möjlighet att bli företrädda genom kapacitetsbyggande åtgärder. EESK har redan fått tillfälle att betona vikten av ”att underlätta tillgången till standardiseringsprocessen för små och medelstora företag och samhällsaktörer” och ”en fördjupad uppföljning av det arbete som utförts av standardiseringens huvudaktörer för att stärka delaktigheten i det europeiska standardiseringssystemet” (10). Sådana organisationer som avses i bilaga III bör ges en särskild status som medlemmar/partner med tydliga rättigheter och skyldigheter, särskilt när det gäller rätten att yttra sig.

| 5.6 | Stöd till europeiska standarder på global nivå. Framför allt mindre företag, konsumenter och miljöorganisationer behöver få en större inverkan, bättre möjligheter att bli företrädda, en stärkt kompetens och en bättre samstämmighet, särskilt inom ISO, IEC och Internationella teleunionen (ITU) samt även multilateralt och inom frihandelsavtal. |
| --- | --- |

5.6

Stöd till europeiska standarder på global nivå. Framför allt mindre företag, konsumenter och miljöorganisationer behöver få en större inverkan, bättre möjligheter att bli företrädda, en stärkt kompetens och en bättre samstämmighet, särskilt inom ISO, IEC och Internationella teleunionen (ITU) samt även multilateralt och inom frihandelsavtal.

| 5.7 | Styrning. Här krävs följande åtgärder:






  — | Att skapa effektiva styrnings- och samordningsstrukturer. |
| --- | --- | --- |

5.7

Styrning. Här krävs följande åtgärder:

—

Att skapa effektiva styrnings- och samordningsstrukturer.

| — | Att förbättra kommissionens interoperativa kommunikationsnät för standardiseringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Att förbättra kommissionens interoperativa kommunikationsnät för standardiseringsprocessen.

| — | Att harmonisera arbetsmetoder med hjälp av planeringsstrukturer som är öppna och inbegriper offentlig-privata partnerskap samt mekanismer för interaktiv dialog. |
| --- | --- |

—

Att harmonisera arbetsmetoder med hjälp av planeringsstrukturer som är öppna och inbegriper offentlig-privata partnerskap samt mekanismer för interaktiv dialog.

| 5.8 | Flerårigt finansiellt stöd. Det är nödvändigt med en flerårig ram för finansiering, inte bara för standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete (11), för åtgärder som rör vetenskap och samhälle samt samhällsvetenskap och humaniora och för att skapa medvetenhet om standardisering och en utbredd standardiseringskultur, utan också för att stödja strategier och konkreta pilotåtgärder för standardisering inom viktiga sektorer med samfinansiering från den allmänna och lagstiftningsmässiga ramen Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.8

Flerårigt finansiellt stöd. Det är nödvändigt med en flerårig ram för finansiering, inte bara för standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete (11), för åtgärder som rör vetenskap och samhälle samt samhällsvetenskap och humaniora och för att skapa medvetenhet om standardisering och en utbredd standardiseringskultur, utan också för att stödja strategier och konkreta pilotåtgärder för standardisering inom viktiga sektorer med samfinansiering från den allmänna och lagstiftningsmässiga ramen Horisont 2020.

| 5.9 | System och strategier för framtiden. Det behövs en konsekvensbedömning av framtida internationella standarder på den europeiska marknaden samt sektoriella och intersektoriella framtidsanalyser. Det behövs även periodiska bedömningar och uppföljningar av hur effektivt de antagna åtgärderna tillämpas, i samarbete med lämpliga instanser vid institutionerna, såsom en ständig standardiseringsgrupp inom EESK och liknande instanser inom ReK och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

5.9

System och strategier för framtiden. Det behövs en konsekvensbedömning av framtida internationella standarder på den europeiska marknaden samt sektoriella och intersektoriella framtidsanalyser. Det behövs även periodiska bedömningar och uppföljningar av hur effektivt de antagna åtgärderna tillämpas, i samarbete med lämpliga instanser vid institutionerna, såsom en ständig standardiseringsgrupp inom EESK och liknande instanser inom ReK och Europaparlamentet.

| 5.10 | Standardisering som EU-politiskt instrument. All EU-politik kräver förbättringar inom ESS och vid kommissionens olika behöriga generaldirektorat när det gäller kapaciteten att aktivera och samordna utnyttjandet av relevanta tekniska standardiseringsinstrument för de enskilda sektorerna. |
| --- | --- |

5.10

Standardisering som EU-politiskt instrument. All EU-politik kräver förbättringar inom ESS och vid kommissionens olika behöriga generaldirektorat när det gäller kapaciteten att aktivera och samordna utnyttjandet av relevanta tekniska standardiseringsinstrument för de enskilda sektorerna.

| 5.11 | En strukturerad interinstitutionell dialog. Detta instrument bör enligt EESK vara helt interaktivt och proaktivt och utnyttja den verksamhet som bedrivs inom EU-institutionernas permanenta grupper. ReK och EESK bör delta redan från början av planeringsarbetet, med hänsyn till särskilt den sistnämndas befogenheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (12) i fråga om den inre marknaden, där standardisering utgör en integrerad del. |
| --- | --- |

5.11

En strukturerad interinstitutionell dialog. Detta instrument bör enligt EESK vara helt interaktivt och proaktivt och utnyttja den verksamhet som bedrivs inom EU-institutionernas permanenta grupper. ReK och EESK bör delta redan från början av planeringsarbetet, med hänsyn till särskilt den sistnämndas befogenheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (12) i fråga om den inre marknaden, där standardisering utgör en integrerad del.

Bryssel den 20 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Det gemensamma initiativet för standardisering (Joint Initiative on Standardisation, JIS).

1

(2)  Se exempelvis det offentlig-privata partnerskapet för metrologi.

2

(3)  Se yttrande TEN/593 – Prioriteringar för IKT-standardisering på den digitala inre marknaden (EUT C 487, 28.12.2016, s. 92).

3

(4)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 69.

4

(5)  EUT C 177, 18.5.2016, s. 1.

5

(6)  Se fotnot 3.

6

(7)  Se fotnot 5.

7

(8)  Se fotnot 4.

8

(9)  Se bilaga 1, Det gemensamma standardiseringsinitiativet i enlighet med strategin för den inre marknaden, Amsterdam, den 13 juni 2016.

9

(10)  Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2016 (EUT C 303, 19.8.2016, s. 81).

10

Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2016

(11)  Se Europeiska metrologiprogrammet för innovation och forskning (Empir) 2014–2020.

11

(12)  Se särskilt artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

12

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/93

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG

[COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)]

(2017/C 034/14)

| Föredragande: | Joost VAN IERSEL |
| --- | --- |

Föredragande:

Joost VAN IERSEL

| Remiss | Europaparlamentet, 9.6.2016
  Europeiska unionens råd, 10.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 216/3/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.6.2016

Europeiska unionens råd, 10.6.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 289 final – 2016/0152 (COD)]

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

216/3/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar förslaget till förordning om geoblockering, både för företag och för konsumenter, som ett nödvändigt inslag i strategin för den digitala inre marknaden. Förordningen utgör dock enbart ett litet steg och skapar ingen radikal förändring av situationen. Företag och kunder – både konsumenter och företag i egenskap av slutanvändare – kommer även fortsättningsvis att ställas inför stora svårigheter när de vill sälja och köpa på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar förslaget till förordning om geoblockering, både för företag och för konsumenter, som ett nödvändigt inslag i strategin för den digitala inre marknaden. Förordningen utgör dock enbart ett litet steg och skapar ingen radikal förändring av situationen. Företag och kunder – både konsumenter och företag i egenskap av slutanvändare – kommer även fortsättningsvis att ställas inför stora svårigheter när de vill sälja och köpa på den inre marknaden.

| 1.2 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen och rådet att fastställa ambitiösa och väldefinierade rättsliga bestämmelser för att skapa en framgångsrik digital inre marknad till förmån för konsumenter och företag, vilket också är en förutsättning för att skapa en motståndskraftig europeisk ekonomi gentemot resten av världen. Sådana arrangemang skulle också främja en positiv bild av EU. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar Europeiska kommissionen och rådet att fastställa ambitiösa och väldefinierade rättsliga bestämmelser för att skapa en framgångsrik digital inre marknad till förmån för konsumenter och företag, vilket också är en förutsättning för att skapa en motståndskraftig europeisk ekonomi gentemot resten av världen. Sådana arrangemang skulle också främja en positiv bild av EU.

| 1.3 | Det återstår att se huruvida denna förordning verkligen kommer att minska konsumenternas frustration. Även om traditionell offlinehandel även i framtiden kommer att vara viktig är antalet företag som för närvarande bedriver gränsöverskridande onlinehandel fortfarande ganska begränsat. Potentialen för att köpa och sälja på nätet, i synnerhet över gränserna, är dock enorm. |
| --- | --- |

1.3

Det återstår att se huruvida denna förordning verkligen kommer att minska konsumenternas frustration. Även om traditionell offlinehandel även i framtiden kommer att vara viktig är antalet företag som för närvarande bedriver gränsöverskridande onlinehandel fortfarande ganska begränsat. Potentialen för att köpa och sälja på nätet, i synnerhet över gränserna, är dock enorm.

| 1.4 | Man måste omgående skapa lika villkor för offline- och onlinehandel. EU bör därför inte bara fokusera på att sätta stop för omotiverad geoblockering, utan också på att ta itu med de återstående hinder på den inre marknaden som försvårar för näringsidkare eller avskräcker dem från att sälja online och/eller offline över gränserna. |
| --- | --- |

1.4

Man måste omgående skapa lika villkor för offline- och onlinehandel. EU bör därför inte bara fokusera på att sätta stop för omotiverad geoblockering, utan också på att ta itu med de återstående hinder på den inre marknaden som försvårar för näringsidkare eller avskräcker dem från att sälja online och/eller offline över gränserna.

| 1.5 | Förtroendet hos företag och konsumenter bör främjas genom att andra rättsliga bestämmelser antas parallellt. Några av de viktigaste bland dessa är en förordning om paketleveranser (1) – för att minska transportproblemen och kostnaderna genom rättvis konkurrens, som även inbegriper sociala bestämmelser och som till fullo respekterar EU:s lagstiftning på detta område – och en väl avvägd översyn av EU:s upphovsrättslagstiftning. |
| --- | --- |

1.5

Förtroendet hos företag och konsumenter bör främjas genom att andra rättsliga bestämmelser antas parallellt. Några av de viktigaste bland dessa är en förordning om paketleveranser (1) – för att minska transportproblemen och kostnaderna genom rättvis konkurrens, som även inbegriper sociala bestämmelser och som till fullo respekterar EU:s lagstiftning på detta område – och en väl avvägd översyn av EU:s upphovsrättslagstiftning.

| 1.6 | EESK motsätter sig omotiverad geoblockering. Kommittén erkänner dock ett rad välgrundade skäl som företag, särskilt små och medelstora företag samt mikroföretag, kan ha för att undvika eller vägra att bedriva gränsöverskridande onlinehandel eller för att anpassa priser och/eller villkor till följd av skillnader mellan marknader. Dessa rör bland annat olika rättsliga förutsättningar, ytterligare nationella krav, ytterligare transportkostnader, språkkrav på förhandsinformation samt back office-krav. |
| --- | --- |

1.6

EESK motsätter sig omotiverad geoblockering. Kommittén erkänner dock ett rad välgrundade skäl som företag, särskilt små och medelstora företag samt mikroföretag, kan ha för att undvika eller vägra att bedriva gränsöverskridande onlinehandel eller för att anpassa priser och/eller villkor till följd av skillnader mellan marknader. Dessa rör bland annat olika rättsliga förutsättningar, ytterligare nationella krav, ytterligare transportkostnader, språkkrav på förhandsinformation samt back office-krav.

| 1.7 | EESK understryker att motiverad geoblockering till följd av de stora skillnaderna mellan medlemsstaternas industripolitik och olika rättssystem hindrar spontan utveckling av små och medelstora företag och expanderande företag som bedriver verksamhet i hela Europa. Dessa skillnader undergräver i sin tur också den insyn och förutsägbarhet som så väl behövs för att stimulera investeringar och lugna marknaderna i den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

1.7

EESK understryker att motiverad geoblockering till följd av de stora skillnaderna mellan medlemsstaternas industripolitik och olika rättssystem hindrar spontan utveckling av små och medelstora företag och expanderande företag som bedriver verksamhet i hela Europa. Dessa skillnader undergräver i sin tur också den insyn och förutsägbarhet som så väl behövs för att stimulera investeringar och lugna marknaderna i den digitala tidsåldern.

| 1.8 | Den föreslagna förordningen medför med rätta inte några skyldigheter för näringsidkare att leverera varor till eller tillhandahålla tjänster i kundens land om näringsidkaren (ännu) inte levererar till eller bedriver verksamhet i det berörda landet. |
| --- | --- |

1.8

Den föreslagna förordningen medför med rätta inte några skyldigheter för näringsidkare att leverera varor till eller tillhandahålla tjänster i kundens land om näringsidkaren (ännu) inte levererar till eller bedriver verksamhet i det berörda landet.

| 1.9 | Alla kunder på den inre marknaden kommer helt korrekt att ha tillgång till alla erbjudanden och få köpa varan eller tjänsten så länge de ordnar hämtning av varan eller tar emot tjänsten i ett område där näringsidkaren redan är verksam, vilket helt rimligt ger näringsidkarna möjlighet att tillämpa hemlandets regler. |
| --- | --- |

1.9

Alla kunder på den inre marknaden kommer helt korrekt att ha tillgång till alla erbjudanden och få köpa varan eller tjänsten så länge de ordnar hämtning av varan eller tar emot tjänsten i ett område där näringsidkaren redan är verksam, vilket helt rimligt ger näringsidkarna möjlighet att tillämpa hemlandets regler.

| 1.10 | EESK välkomnar dessutom de informationskrav som åläggs näringsidkarna för att öka insynen och informationen till kunderna, i linje med 2011 års konsumenträttsdirektiv. En informativ EU-webbplats kan här vara till hjälp. I enlighet med 2011 års konsumenträttsdirektiv är företagen skyldiga att säkerställa pristransparens. EESK uppmanar företagen att gå längre än miniminormerna för att vinna konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

1.10

EESK välkomnar dessutom de informationskrav som åläggs näringsidkarna för att öka insynen och informationen till kunderna, i linje med 2011 års konsumenträttsdirektiv. En informativ EU-webbplats kan här vara till hjälp. I enlighet med 2011 års konsumenträttsdirektiv är företagen skyldiga att säkerställa pristransparens. EESK uppmanar företagen att gå längre än miniminormerna för att vinna konsumenternas förtroende.

| 1.11 | EESK välkomnar de preliminära resultaten av den utredning om e-handelssektorn som nyligen offentliggjordes av Europeiska kommissionen (2), särskilt att e-handeln är en viktig drivkraft för pristransparens och priskonkurrens. Omotiverad geoblockering hindrar denna naturliga utveckling. |
| --- | --- |

1.11

EESK välkomnar de preliminära resultaten av den utredning om e-handelssektorn som nyligen offentliggjordes av Europeiska kommissionen (2), särskilt att e-handeln är en viktig drivkraft för pristransparens och priskonkurrens. Omotiverad geoblockering hindrar denna naturliga utveckling.

| 1.12 | Vissa aspekter behöver dock klargöras ytterligare. Detta gäller särskilt följande: |
| --- | --- |

1.12

Vissa aspekter behöver dock klargöras ytterligare. Detta gäller särskilt följande:

| 1.12.1 | Formuleringen om fastställande av tillämplig lag (i artikel 1.5 anges att näringsidkaren kan ”sälja” på samma sätt som denne gör på hemmaplan, utifrån hemlandets regler) måste omgående förtydligas. |
| --- | --- |

1.12.1

Formuleringen om fastställande av tillämplig lag (i artikel 1.5 anges att näringsidkaren kan ”sälja” på samma sätt som denne gör på hemmaplan, utifrån hemlandets regler) måste omgående förtydligas.

| 1.12.2 | Service efter försäljningen (vid fall av bristande överensstämmelse, kostnader för att skicka tillbaka varan, ersättningsalternativ m.m.) omfattas inte uttryckligen av förordningen och regleras därför genom 2011 års konsumenträttsdirektiv. En hänvisning bör införas i förordningen om geoblockering till relevant tillämplig EU-lagstiftning. Detta kräver ytterligare övervägande. |
| --- | --- |

1.12.2

Service efter försäljningen (vid fall av bristande överensstämmelse, kostnader för att skicka tillbaka varan, ersättningsalternativ m.m.) omfattas inte uttryckligen av förordningen och regleras därför genom 2011 års konsumenträttsdirektiv. En hänvisning bör införas i förordningen om geoblockering till relevant tillämplig EU-lagstiftning. Detta kräver ytterligare övervägande.

| 1.12.3 | Vissa viktiga bestämmelser, t.ex. artikel 7 om sanktioner vid överträdelser och artikel 8 om kundstöd, överlåter ansvaret för genomförandet av förordningen till medlemsstaterna. Det måste säkerställas att eventuella skiljaktiga tolkningar inte leder till ökad fragmentering och därigenom en försvagning av förordningens effekter. EESK välkomnar kommissionens avsikt att inrätta en EU-omfattande modell för klagomål för konsumenterna (3). |
| --- | --- |

1.12.3

Vissa viktiga bestämmelser, t.ex. artikel 7 om sanktioner vid överträdelser och artikel 8 om kundstöd, överlåter ansvaret för genomförandet av förordningen till medlemsstaterna. Det måste säkerställas att eventuella skiljaktiga tolkningar inte leder till ökad fragmentering och därigenom en försvagning av förordningens effekter. EESK välkomnar kommissionens avsikt att inrätta en EU-omfattande modell för klagomål för konsumenterna (3).

| 1.13 | Det datum som nämns i artikel 11 för tillämpning av artikel 4.1 b, det vill säga den 1 juli 2018, bör hållas öppet och endast fastställas i ett senare skede, beroende på hur lång lagstiftningsprocessen blir. |
| --- | --- |

1.13

Det datum som nämns i artikel 11 för tillämpning av artikel 4.1 b, det vill säga den 1 juli 2018, bör hållas öppet och endast fastställas i ett senare skede, beroende på hur lång lagstiftningsprocessen blir.

| 1.14 | EESK stöder kommissionens förslag om ett enhetligt klagomålsformulär. |
| --- | --- |

1.14

EESK stöder kommissionens förslag om ett enhetligt klagomålsformulär.

2.   Inledning

| 2.1 | Både den digitala omvandlingen av företag och digitala marknadsplatser sprider sig snabbt i hela världen. Med tanke på de oerhörda konsekvenserna av dessa dynamiska processer har kommissionen med rätta förklarat att den digitala inre marknaden är en av dess främsta prioriteringar. |
| --- | --- |

2.1

Både den digitala omvandlingen av företag och digitala marknadsplatser sprider sig snabbt i hela världen. Med tanke på de oerhörda konsekvenserna av dessa dynamiska processer har kommissionen med rätta förklarat att den digitala inre marknaden är en av dess främsta prioriteringar.

| 2.2 | Kommittén är också starkt engagerad i diskussioner om den digitala omvandlingen. EESK har redan i en rad yttranden kommenterat de övergripande och horisontella aspekterna av digitalisering och förslag som rör specifika frågor som lagts fram av kommissionen (4). |
| --- | --- |

2.2

Kommittén är också starkt engagerad i diskussioner om den digitala omvandlingen. EESK har redan i en rad yttranden kommenterat de övergripande och horisontella aspekterna av digitalisering och förslag som rör specifika frågor som lagts fram av kommissionen (4).

| 2.3 | EESK anser att den digitala revolutionen kräver stabila villkor för att främja den inre marknaden i denna nya era. Dessa villkor måste definieras genom en lämplig – ny och/eller reviderad – rättslig ram som garanterar medborgarnas och konsumenternas rättigheter. Dessutom bör företagen uppmuntras att använda digitala verktyg och innovativa lösningar för att bedriva verksamhet över gränserna. |
| --- | --- |

2.3

EESK anser att den digitala revolutionen kräver stabila villkor för att främja den inre marknaden i denna nya era. Dessa villkor måste definieras genom en lämplig – ny och/eller reviderad – rättslig ram som garanterar medborgarnas och konsumenternas rättigheter. Dessutom bör företagen uppmuntras att använda digitala verktyg och innovativa lösningar för att bedriva verksamhet över gränserna.

| 2.4 | Samtliga 16 lagstiftningsförslag och andra förslag som ingår i paketet för den digitala inre marknaden måste beaktas fullt ut från denna utgångspunkt, och samma sak gäller förslaget om geoblockering. |
| --- | --- |

2.4

Samtliga 16 lagstiftningsförslag och andra förslag som ingår i paketet för den digitala inre marknaden måste beaktas fullt ut från denna utgångspunkt, och samma sak gäller förslaget om geoblockering.

| 2.5 | Utvärderingen av nuvarande praxis visar tydligt att det fortfarande finns många hinder för gränsöverskridande onlinetransaktioner. Begränsad gränsöverskridande marknadsutveckling är ofta inte en följd av orättvis marknadssegmentering, utan ett resultat av näringsidkarnas osäkerhet kring konsumenternas attityder och kvarstående administrativa hinder, olika regelverk och språkbarriärer. Den här typen av osäkerhet skadar också konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

2.5

Utvärderingen av nuvarande praxis visar tydligt att det fortfarande finns många hinder för gränsöverskridande onlinetransaktioner. Begränsad gränsöverskridande marknadsutveckling är ofta inte en följd av orättvis marknadssegmentering, utan ett resultat av näringsidkarnas osäkerhet kring konsumenternas attityder och kvarstående administrativa hinder, olika regelverk och språkbarriärer. Den här typen av osäkerhet skadar också konsumenternas förtroende.

| 2.6 | Brist på information bidrar också till att e-handeln (både köp och försäljning) ökar snabbt på nationell nivå men fortfarande är underutvecklad i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

2.6

Brist på information bidrar också till att e-handeln (både köp och försäljning) ökar snabbt på nationell nivå men fortfarande är underutvecklad i gränsöverskridande sammanhang.

| 2.7 | Det finns också betydande skillnader i gränsöverskridande handel mellan sektorer, större och mindre företag och typer av aktörer såsom återförsäljare eller grossister och webbplatser, medan volymen för internationell onlinehandel varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.7

Det finns också betydande skillnader i gränsöverskridande handel mellan sektorer, större och mindre företag och typer av aktörer såsom återförsäljare eller grossister och webbplatser, medan volymen för internationell onlinehandel varierar avsevärt mellan medlemsstaterna.

| 2.8 | Situationen är komplicerad. För att främja nödvändiga lika konkurrensvillkor och öppna lösningar för företag och konsumenter bör lagstiftningspaketet för den digitala inre marknaden genomföras på ett konsekvent sätt, samtidigt som andra rättsliga bestämmelser om närliggande frågor, till exempel om moms, paketleveranser, avfallshantering och konsumenträtt, bör vara fullt förenliga. |
| --- | --- |

2.8

Situationen är komplicerad. För att främja nödvändiga lika konkurrensvillkor och öppna lösningar för företag och konsumenter bör lagstiftningspaketet för den digitala inre marknaden genomföras på ett konsekvent sätt, samtidigt som andra rättsliga bestämmelser om närliggande frågor, till exempel om moms, paketleveranser, avfallshantering och konsumenträtt, bör vara fullt förenliga.

| 2.9 | Ekonomiska och tekniska trender är oåterkalleliga. I en värld där onlinehandeln ändå kommer att öka måste målet att skapa lika konkurrensvillkor i Europa för både allmänheten och företag uppnås så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.9

Ekonomiska och tekniska trender är oåterkalleliga. I en värld där onlinehandeln ändå kommer att öka måste målet att skapa lika konkurrensvillkor i Europa för både allmänheten och företag uppnås så snart som möjligt.

3.   Ett brett tillämpningsområde

| 3.1 | I vår tid av omvälvande utveckling befinner sig industrin – såväl tillverknings- som tjänsteindustrin – i ständig omvandling, nya affärsmodeller inom delningsekonomin växer fram och handelsmetoder anpassas i enlighet med detta. Sociala medier och tjänster påverkar på ett grundläggande sätt utvecklingen av nya mönster för att handla med och köpa varor. Detta får enorma konsekvenser för både företagen och konsumenterna. EU bör anpassa befintlig och ny lagstiftning till de nya marknadsförhållandena, utan att anta någon tungrodd strategi, för att inte hindra utvecklingen av nya affärsmodeller och innovativa strategier. |
| --- | --- |

3.1

I vår tid av omvälvande utveckling befinner sig industrin – såväl tillverknings- som tjänsteindustrin – i ständig omvandling, nya affärsmodeller inom delningsekonomin växer fram och handelsmetoder anpassas i enlighet med detta. Sociala medier och tjänster påverkar på ett grundläggande sätt utvecklingen av nya mönster för att handla med och köpa varor. Detta får enorma konsekvenser för både företagen och konsumenterna. EU bör anpassa befintlig och ny lagstiftning till de nya marknadsförhållandena, utan att anta någon tungrodd strategi, för att inte hindra utvecklingen av nya affärsmodeller och innovativa strategier.

| 3.2 | Geoblockering strider mot en grundläggande princip för den inre marknaden. Även om det ofta finns motiverade skäl för särbehandling i fråga om priser eller villkor, som exempelvis beror på den marknadsfragmentering som fortfarande förekommer eller skillnader mellan nationella marknader, kommer såväl företag som konsumenter att dra nytta av en öppen och konkurrensutsatt marknad som skapar valmöjligheter och bättre kvalitet till rimliga priser. |
| --- | --- |

3.2

Geoblockering strider mot en grundläggande princip för den inre marknaden. Även om det ofta finns motiverade skäl för särbehandling i fråga om priser eller villkor, som exempelvis beror på den marknadsfragmentering som fortfarande förekommer eller skillnader mellan nationella marknader, kommer såväl företag som konsumenter att dra nytta av en öppen och konkurrensutsatt marknad som skapar valmöjligheter och bättre kvalitet till rimliga priser.

| 3.3 | Betydelsen av e-handeln mellan företag och konsumenter (B2C) – där konsumenter och företag är slutanvändare – måste ses i ett större sammanhang. Företagen måste – i dag mer än någonsin – vara nyskapande och arbeta effektivt till måttliga priser. Nya genombrott flyttar gränserna och hjälper företagen att bli mer robusta och motståndskraftiga. Av bland annat denna anledning stöder EESK till fullo målet att undanröja all diskriminering av kunder på grund av nationalitet och/eller bosättningsort. |
| --- | --- |

3.3

Betydelsen av e-handeln mellan företag och konsumenter (B2C) – där konsumenter och företag är slutanvändare – måste ses i ett större sammanhang. Företagen måste – i dag mer än någonsin – vara nyskapande och arbeta effektivt till måttliga priser. Nya genombrott flyttar gränserna och hjälper företagen att bli mer robusta och motståndskraftiga. Av bland annat denna anledning stöder EESK till fullo målet att undanröja all diskriminering av kunder på grund av nationalitet och/eller bosättningsort.

| 3.4 | Huruvida man vill satsa internationellt är och förblir dock helt upp till det enskilda företaget. Det finns konkreta exempel som visar att (den stora) majoriteten av företagen väljer att satsa på den nationella marknaden. |
| --- | --- |

3.4

Huruvida man vill satsa internationellt är och förblir dock helt upp till det enskilda företaget. Det finns konkreta exempel som visar att (den stora) majoriteten av företagen väljer att satsa på den nationella marknaden.

| 3.5 | Jämfört med Förenta staterna släpar Europa fortfarande efter. De kinesiska och indiska digitala sektorerna är på väg att nå en stark ställning. Bland de 20 främsta internetföretagen i världen återfinns inte ett enda europeiskt företag. Enligt internationella studier går Europa i spetsen när det gäller nystartade företag. Den fragmenterade europeiska marknaden hindrar emellertid den spontana utvecklingen av nystartade och expanderande företag som bedriver verksamhet i hela Europa. Marknadssegmentering hämmar ofta utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

3.5

Jämfört med Förenta staterna släpar Europa fortfarande efter. De kinesiska och indiska digitala sektorerna är på väg att nå en stark ställning. Bland de 20 främsta internetföretagen i världen återfinns inte ett enda europeiskt företag. Enligt internationella studier går Europa i spetsen när det gäller nystartade företag. Den fragmenterade europeiska marknaden hindrar emellertid den spontana utvecklingen av nystartade och expanderande företag som bedriver verksamhet i hela Europa. Marknadssegmentering hämmar ofta utvecklingen på marknaden.

| 3.6 | Kommissionen gör med rätta åtskillnad mellan motiverad och omotiverad geoblockering. Motiverad geoblockering inom handel mellan företag och konsumenter sker främst på grund av fragmenteringen av EU:s marknad och situationer som inte är öppna för insyn. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen gör med rätta åtskillnad mellan motiverad och omotiverad geoblockering. Motiverad geoblockering inom handel mellan företag och konsumenter sker främst på grund av fragmenteringen av EU:s marknad och situationer som inte är öppna för insyn.

| 3.7 | Det är en mycket talande sidoeffekt av kampen mot geoblockering att (nya) brister på den inre marknaden avslöjas tydligt. Det är viktigt att från fall till fall noggrant analysera huruvida det finns skäl till begränsningar av tillgången till en viss tjänst eller till olika behandling i fråga om pris och/eller villkor på grund av nationalitet eller bosättningsort. |
| --- | --- |

3.7

Det är en mycket talande sidoeffekt av kampen mot geoblockering att (nya) brister på den inre marknaden avslöjas tydligt. Det är viktigt att från fall till fall noggrant analysera huruvida det finns skäl till begränsningar av tillgången till en viss tjänst eller till olika behandling i fråga om pris och/eller villkor på grund av nationalitet eller bosättningsort.

| 3.8 | En bild av potentiell geoblockering och marknadsutveckling på en stor hemmamarknad som t.ex. Förenta staterna skulle ha varit till stor nytta, oavsett hur svår och dyr en sådan analys skulle vara att utföra. Den skulle möjligen ha kunnat utgöra en förebild för Europa. Liksom i Europa kan enskilda amerikanska delstater också ha vissa rättsliga befogenheter som försvårar landsomfattande verksamhet, men dessa är helt klar mindre omfattande än i Europa. Fri företagsamhet och konsumenters efterfrågan främjar förmodligen till övervägande del e-handel mellan företag och konsumenter, vilket skapar en gynnsam miljö för konkurrens samt för snabbväxande nystartade företag och expanderande företag på den amerikanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

3.8

En bild av potentiell geoblockering och marknadsutveckling på en stor hemmamarknad som t.ex. Förenta staterna skulle ha varit till stor nytta, oavsett hur svår och dyr en sådan analys skulle vara att utföra. Den skulle möjligen ha kunnat utgöra en förebild för Europa. Liksom i Europa kan enskilda amerikanska delstater också ha vissa rättsliga befogenheter som försvårar landsomfattande verksamhet, men dessa är helt klar mindre omfattande än i Europa. Fri företagsamhet och konsumenters efterfrågan främjar förmodligen till övervägande del e-handel mellan företag och konsumenter, vilket skapar en gynnsam miljö för konkurrens samt för snabbväxande nystartade företag och expanderande företag på den amerikanska hemmamarknaden.

| 3.9 | En sådan bild skulle kunna bidra till att utvärdera den eventuella framtida utvecklingen i Europa. Kommissionens analyser, som bygger på undersökningar inom företag, beskriver nuvarande praxis på marknader som huvudsakligen är av nationell karaktär. Exemplet med Förenta staterna kan illustrera den verkliga potentialen för ekonomisk verksamhet inom e-handel mellan företag och konsumenter när alla större hinder har undanröjts. |
| --- | --- |

3.9

En sådan bild skulle kunna bidra till att utvärdera den eventuella framtida utvecklingen i Europa. Kommissionens analyser, som bygger på undersökningar inom företag, beskriver nuvarande praxis på marknader som huvudsakligen är av nationell karaktär. Exemplet med Förenta staterna kan illustrera den verkliga potentialen för ekonomisk verksamhet inom e-handel mellan företag och konsumenter när alla större hinder har undanröjts.

| 3.10 | Att främja gränsöverskridande försäljning är redan sedan en tid tillbaka en fråga på EU:s dagordning. En rad direktiv – t.ex. tjänstedirektivet från 2006 och 2011 års direktiv om konsumenträttigheter – har införts. I dessa betonas konsumentskyddet, samtidigt som de syftar till att tvinga företag att garantera tillräcklig insyn för konsumenten och stoppa omotiverad gränsöverskridande diskriminering. |
| --- | --- |

3.10

Att främja gränsöverskridande försäljning är redan sedan en tid tillbaka en fråga på EU:s dagordning. En rad direktiv – t.ex. tjänstedirektivet från 2006 och 2011 års direktiv om konsumenträttigheter – har införts. I dessa betonas konsumentskyddet, samtidigt som de syftar till att tvinga företag att garantera tillräcklig insyn för konsumenten och stoppa omotiverad gränsöverskridande diskriminering.

| 3.11 | EESK beklagar att otillräckligt genomförande, felaktig tillämpning och bristfällig tillsyn av befintlig EU-lagstiftning ofta leder till bestående hinder. |
| --- | --- |

3.11

EESK beklagar att otillräckligt genomförande, felaktig tillämpning och bristfällig tillsyn av befintlig EU-lagstiftning ofta leder till bestående hinder.

| 3.12 | Hittills har dock effekterna av rättsliga bestämmelser för att främja gränsöverskridande e-handel varit begränsade. Utifrån omfattande marknadsundersökningar och enkäter bland företag och konsumenter drar kommissionen slutsatsen att även om köp på nätet har blivit normalt för konsumenter utgör gränsöverskridande e-handel fortfarande ett undantag. Endast hälften av de företag som säljer online gör så över gränserna (5). |
| --- | --- |

3.12

Hittills har dock effekterna av rättsliga bestämmelser för att främja gränsöverskridande e-handel varit begränsade. Utifrån omfattande marknadsundersökningar och enkäter bland företag och konsumenter drar kommissionen slutsatsen att även om köp på nätet har blivit normalt för konsumenter utgör gränsöverskridande e-handel fortfarande ett undantag. Endast hälften av de företag som säljer online gör så över gränserna (5).

| 3.13 | EESK instämmer i att gränsöverskridande restriktioner kopplade till nationalitet eller bosättningsort undergräver förtroendet för den inre marknaden och därför bör bekämpas. På grundval av omfattande undersökningar skulle det vara motiverat att dra slutsatsen att det finns ett överväldigande stöd bland både konsumenter och företag för att öppna den europeiska marknaden för e-handel mellan företag och konsumenter. Europaparlamentet är av samma uppfattning (6). |
| --- | --- |

3.13

EESK instämmer i att gränsöverskridande restriktioner kopplade till nationalitet eller bosättningsort undergräver förtroendet för den inre marknaden och därför bör bekämpas. På grundval av omfattande undersökningar skulle det vara motiverat att dra slutsatsen att det finns ett överväldigande stöd bland både konsumenter och företag för att öppna den europeiska marknaden för e-handel mellan företag och konsumenter. Europaparlamentet är av samma uppfattning (6).

4.   Det aktuella läget

| 4.1 | För att förbättra gränsöverskridande köp och försäljning har kommissionen utarbetat en rad åtgärder på olika områden, till exempel momsregistrering och momsregler för e-handel, paketleveranser, reform av upphovsrätten och en översyn av förordningen om konsumentskyddssamarbete. Det är också mycket viktigt att vertikala avtal mellan leverantörer och distributörer och unilaterala åtgärder från enskilda företag ligger helt i linje med EU:s konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

4.1

För att förbättra gränsöverskridande köp och försäljning har kommissionen utarbetat en rad åtgärder på olika områden, till exempel momsregistrering och momsregler för e-handel, paketleveranser, reform av upphovsrätten och en översyn av förordningen om konsumentskyddssamarbete. Det är också mycket viktigt att vertikala avtal mellan leverantörer och distributörer och unilaterala åtgärder från enskilda företag ligger helt i linje med EU:s konkurrenspolitik.

| 4.2 | Förslaget till förordning om geoblockering ingår i detta övergripande paket. Det bör noteras att ett antal viktiga sektorer inte omfattas av förordningen, t.ex. patienter/hälso- och sjukvårdssektorn, persontrafik på järnväg, finansiella tjänster (till privatpersoner och mindre företag), elektroniska musikformat, audiovisuella tjänster samt vissa former av spelverksamhet. Tanken är att dessa sektorer kräver sektorsspecifika bestämmelser som, enligt EESK, bör införas så snart som möjligt för att fylla luckor i lagstiftningen för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

4.2

Förslaget till förordning om geoblockering ingår i detta övergripande paket. Det bör noteras att ett antal viktiga sektorer inte omfattas av förordningen, t.ex. patienter/hälso- och sjukvårdssektorn, persontrafik på järnväg, finansiella tjänster (till privatpersoner och mindre företag), elektroniska musikformat, audiovisuella tjänster samt vissa former av spelverksamhet. Tanken är att dessa sektorer kräver sektorsspecifika bestämmelser som, enligt EESK, bör införas så snart som möjligt för att fylla luckor i lagstiftningen för den digitala inre marknaden.

| 4.3 | Samma sak gäller den mycket viktiga frågan om upphovsrätt. Trots att upphovsrättsliga frågor med rätta är undantagna från det aktuella förslagets tillämpningsområde, även om det definitivt finns ett samband, uppmanar EESK kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa fragmenteringen på detta område, minska konsumenternas frustration och bidra till att skapa en verklig digital inre marknad. |
| --- | --- |

4.3

Samma sak gäller den mycket viktiga frågan om upphovsrätt. Trots att upphovsrättsliga frågor med rätta är undantagna från det aktuella förslagets tillämpningsområde, även om det definitivt finns ett samband, uppmanar EESK kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa fragmenteringen på detta område, minska konsumenternas frustration och bidra till att skapa en verklig digital inre marknad.

| 4.4 | I sammanfattningen av 2015 års offentliga samråd om geoblockering drar man slutsatsen att både konsumenter och företag generellt sett är missnöjda med den nuvarande fragmenteringen av den inre marknaden. Det verkar dock som att företag och näringslivsorganisationer accepterar den nuvarande situationen, som man anser beror på de olika rättssystemen i de enskilda medlemsstaterna (7). |
| --- | --- |

4.4

I sammanfattningen av 2015 års offentliga samråd om geoblockering drar man slutsatsen att både konsumenter och företag generellt sett är missnöjda med den nuvarande fragmenteringen av den inre marknaden. Det verkar dock som att företag och näringslivsorganisationer accepterar den nuvarande situationen, som man anser beror på de olika rättssystemen i de enskilda medlemsstaterna (7).

| 4.5 | EESK konstaterar att det är viktigt för små och medelstora företag att förslaget inte medför en skyldighet att leverera i hela Europa. Små och medelstora företag kommer emellertid helt klart att gynnas av möjligheterna (8) att kunna sälja produkter och tjänster över hela kontinenten, särskilt i gränsregioner, samtidigt som de i egenskap av slutanvändare har samma rättigheter som konsumenter, vilket är användbart när de köper varor och tjänster från andra medlemsstater. EESK betonar dessutom att ett framgångsrikt genomförande av förordningen om paketleveranstjänster är nödvändigt för att stödja och stimulera gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

4.5

EESK konstaterar att det är viktigt för små och medelstora företag att förslaget inte medför en skyldighet att leverera i hela Europa. Små och medelstora företag kommer emellertid helt klart att gynnas av möjligheterna (8) att kunna sälja produkter och tjänster över hela kontinenten, särskilt i gränsregioner, samtidigt som de i egenskap av slutanvändare har samma rättigheter som konsumenter, vilket är användbart när de köper varor och tjänster från andra medlemsstater. EESK betonar dessutom att ett framgångsrikt genomförande av förordningen om paketleveranstjänster är nödvändigt för att stödja och stimulera gränsöverskridande handel.

| 4.6 | Skillnaderna mellan rättssystemen kan bidra till att förklara åtskillnaden mellan motiverad och omotiverad geoblockering. Bortsett från den kategori av företag som helt enkelt bestämt sig för att inte satsa internationellt kan företagens tveksamhet när det gäller avskaffandet av geoblockering till stor del tillskrivas deras nuvarande osäkerhet avseende varierande praxis runt om i Europa som utgör ett hinder för internationell handel. |
| --- | --- |

4.6

Skillnaderna mellan rättssystemen kan bidra till att förklara åtskillnaden mellan motiverad och omotiverad geoblockering. Bortsett från den kategori av företag som helt enkelt bestämt sig för att inte satsa internationellt kan företagens tveksamhet när det gäller avskaffandet av geoblockering till stor del tillskrivas deras nuvarande osäkerhet avseende varierande praxis runt om i Europa som utgör ett hinder för internationell handel.

| 4.7 | Konsumenterna har många klagomål när det gäller gränsöverskridande handel, även om det tillgängliga urvalet är ganska begränsat och ytterligare bedömningar skulle vara önskvärda. Klagomålen omfattar en rad olika frågor, såsom brist på information, leveransbegränsningar eller vägran att leverera, att ingen motivering eller förklaring lämnas när kunden nekas att köpa varor eller tjänster, omdirigering, prisskillnader, att vissa kreditkort inte tas emot, differentiering utifrån fakturerings- och leveransadress och språk. Vissa av dessa beror på skillnader mellan rättssystemen. Andra, som däremot är ett resultat av avtalsklausuler eller samordnade förfaranden och leder till en relativt omfattande vertikal marknadssegmentering, dvs. som är personbaserade, bör förbjudas (9). Det är avgörande att man stärker konsumenternas och företagens förtroende för internetmarknaderna i syfte att stimulera den gränsöverskridande e-handeln på ett sätt som gynnar såväl konsumenter som företag och medborgare. |
| --- | --- |

4.7

Konsumenterna har många klagomål när det gäller gränsöverskridande handel, även om det tillgängliga urvalet är ganska begränsat och ytterligare bedömningar skulle vara önskvärda. Klagomålen omfattar en rad olika frågor, såsom brist på information, leveransbegränsningar eller vägran att leverera, att ingen motivering eller förklaring lämnas när kunden nekas att köpa varor eller tjänster, omdirigering, prisskillnader, att vissa kreditkort inte tas emot, differentiering utifrån fakturerings- och leveransadress och språk. Vissa av dessa beror på skillnader mellan rättssystemen. Andra, som däremot är ett resultat av avtalsklausuler eller samordnade förfaranden och leder till en relativt omfattande vertikal marknadssegmentering, dvs. som är personbaserade, bör förbjudas (9). Det är avgörande att man stärker konsumenternas och företagens förtroende för internetmarknaderna i syfte att stimulera den gränsöverskridande e-handeln på ett sätt som gynnar såväl konsumenter som företag och medborgare.

| 4.8 | Utöver tillämpningen av olika behandling i fråga om pris, villkor eller andra aspekter för tjänster som tillhandahålls vid samma tidpunkt och på samma plats (till exempel genom spårning av IP-adresser eller profilering) bör omotiverad geoblockering förbjudas. Det finns inget som motiverar olika behandling på ett systematiskt sätt när det gäller tjänster som biluthyrning, nöjesparker eller hotell. Tillfälliga erbjudanden eller prisskillnader, till exempel under skollov (dvs. på tillfällig och horisontell basis), bör emellertid tillåtas. |
| --- | --- |

4.8

Utöver tillämpningen av olika behandling i fråga om pris, villkor eller andra aspekter för tjänster som tillhandahålls vid samma tidpunkt och på samma plats (till exempel genom spårning av IP-adresser eller profilering) bör omotiverad geoblockering förbjudas. Det finns inget som motiverar olika behandling på ett systematiskt sätt när det gäller tjänster som biluthyrning, nöjesparker eller hotell. Tillfälliga erbjudanden eller prisskillnader, till exempel under skollov (dvs. på tillfällig och horisontell basis), bör emellertid tillåtas.

| 4.9 | Avtalsenliga gränsöverskridande försäljningsrestriktioner förekommer i många olika former och avtalsenliga territoriella begränsningar återfinns inom alla produktkategorier (10). Vissa begränsningar som verkar omotiverade är dock i praktiken acceptabla, t.ex. det vanliga exemplet med olika prissättning. Kommissionen talar med rätta om en gråzon (11) i detta sammanhang. Skillnader i pris kan exempelvis (åtminstone delvis) förklaras med olika marknader, olika kategorier av konsumenter som är målgruppen och de merkostnader som orsakas av skilda eller ytterligare nationella bestämmelser och juridisk rådgivning, betaltjänster, leveranser och hantering av returer (12). |
| --- | --- |

4.9

Avtalsenliga gränsöverskridande försäljningsrestriktioner förekommer i många olika former och avtalsenliga territoriella begränsningar återfinns inom alla produktkategorier (10). Vissa begränsningar som verkar omotiverade är dock i praktiken acceptabla, t.ex. det vanliga exemplet med olika prissättning. Kommissionen talar med rätta om en gråzon (11) i detta sammanhang. Skillnader i pris kan exempelvis (åtminstone delvis) förklaras med olika marknader, olika kategorier av konsumenter som är målgruppen och de merkostnader som orsakas av skilda eller ytterligare nationella bestämmelser och juridisk rådgivning, betaltjänster, leveranser och hantering av returer (12).

| 4.10 | Negativa uppfattningar och motsvarande klagomål som avser den inre marknadens falska löften är utbredda bland såväl konsumenter som företag. Dessa klagomål rör i princip två överlappande fenomen: nationell industripolitik och skillnader i lagstiftning. |
| --- | --- |

4.10

Negativa uppfattningar och motsvarande klagomål som avser den inre marknadens falska löften är utbredda bland såväl konsumenter som företag. Dessa klagomål rör i princip två överlappande fenomen: nationell industripolitik och skillnader i lagstiftning.

| 4.11 | EESK har ofta kritiserat att de 28 medlemsstaterna bedriver sin egen industripolitik, eftersom ett nationellt fokus på industripolitik hämmar EU-omfattande näringsverksamhet och i synnerhet undergräver små och medelstora företags möjligheter till gränsöverskridande verksamhet. Osamordnade nationella åtgärder som tydligt saknar enhetlighet, där så vore lämpligt, hindrar gränsöverskridande planering. Oförutsägbara eller godtyckliga statliga åtgärder skapar ytterligare osäkerhet. |
| --- | --- |

4.11

EESK har ofta kritiserat att de 28 medlemsstaterna bedriver sin egen industripolitik, eftersom ett nationellt fokus på industripolitik hämmar EU-omfattande näringsverksamhet och i synnerhet undergräver små och medelstora företags möjligheter till gränsöverskridande verksamhet. Osamordnade nationella åtgärder som tydligt saknar enhetlighet, där så vore lämpligt, hindrar gränsöverskridande planering. Oförutsägbara eller godtyckliga statliga åtgärder skapar ytterligare osäkerhet.

| 4.12 | Dagens situation är mycket brokig: Det förekommer olika nationella standarder och olika certifieringssystem, vissa webbplatser är blockerade för att förhindra försäljning till ett annat land, betalningssystemen varierar vanligtvis, språkkraven kan omöjliggöra handel, marknadskontrollmyndigheter ställer ibland ytterligare krav (13) och befintliga EU-direktiv genomförs dåligt eller inte alls. Ett välkänt exempel är artikel 20 i tjänstedirektivet, som medlemsstaterna systematiskt ignorerar, även om det just i detta fall är oklart hur artikeln ska genomföras på ett korrekt sätt. Alla dessa faktorer undergräver både öppenheten på marknaden och de lika konkurrensvillkor som eftersträvas. |
| --- | --- |

4.12

Dagens situation är mycket brokig: Det förekommer olika nationella standarder och olika certifieringssystem, vissa webbplatser är blockerade för att förhindra försäljning till ett annat land, betalningssystemen varierar vanligtvis, språkkraven kan omöjliggöra handel, marknadskontrollmyndigheter ställer ibland ytterligare krav (13) och befintliga EU-direktiv genomförs dåligt eller inte alls. Ett välkänt exempel är artikel 20 i tjänstedirektivet, som medlemsstaterna systematiskt ignorerar, även om det just i detta fall är oklart hur artikeln ska genomföras på ett korrekt sätt. Alla dessa faktorer undergräver både öppenheten på marknaden och de lika konkurrensvillkor som eftersträvas.

| 4.13 | Den inre marknaden är en central fråga. Onlinesamhället medför ett större fokus på den inre marknaden. Företag och konsumenter i hela EU förs närmare varandra. Genom ett enda klick har man plötsligt ett enormt antal alternativ och valmöjligheter. Möjligheterna till specialiseringar och finjusterade lösningar kan växa exponentiellt. Man bör dock komma ihåg att det även med en perfekt fungerande inre marknad fortfarande skulle finnas skillnader mellan regionerna. |
| --- | --- |

4.13

Den inre marknaden är en central fråga. Onlinesamhället medför ett större fokus på den inre marknaden. Företag och konsumenter i hela EU förs närmare varandra. Genom ett enda klick har man plötsligt ett enormt antal alternativ och valmöjligheter. Möjligheterna till specialiseringar och finjusterade lösningar kan växa exponentiellt. Man bör dock komma ihåg att det även med en perfekt fungerande inre marknad fortfarande skulle finnas skillnader mellan regionerna.

| 4.14 | Artificiella hinder står i vägen för företagens (särskilt de små och medelstora företagens) spontana utveckling. Företagen söker samordnade åtgärder för att kringgå problem eller övervinna hinder i syfte att säkra marknadspositioner. Vertikala och horisontella avtal mellan näringsidkare och distributörer samt olika former av marknadssegmentering som allmänt anses utgöra omotiverad geoblockering måste ofta också ses som defensiva insatser mot vad företagen anser vara godtyckliga nationella hinder. Leveranskostnader och kostnader för service efter försäljning kan exempelvis bli högre än väntat på grund av nationell politik. Ett företag som är skyldigt att leverera under alla omständigheter kan ha svårt att uppfylla sina skyldigheter under okända förhållanden. |
| --- | --- |

4.14

Artificiella hinder står i vägen för företagens (särskilt de små och medelstora företagens) spontana utveckling. Företagen söker samordnade åtgärder för att kringgå problem eller övervinna hinder i syfte att säkra marknadspositioner. Vertikala och horisontella avtal mellan näringsidkare och distributörer samt olika former av marknadssegmentering som allmänt anses utgöra omotiverad geoblockering måste ofta också ses som defensiva insatser mot vad företagen anser vara godtyckliga nationella hinder. Leveranskostnader och kostnader för service efter försäljning kan exempelvis bli högre än väntat på grund av nationell politik. Ett företag som är skyldigt att leverera under alla omständigheter kan ha svårt att uppfylla sina skyldigheter under okända förhållanden.

| 4.15 | I vissa fall utnyttjas gränsöverskridande mellanhänder för att minska nationella problem mellan företag i ursprungslandet och kunder i ett annat land. Hur nyttiga dessa än kan vara underlättar de i allmänhet inte direktkontakter mellan leverantörer och kunder. |
| --- | --- |

4.15

I vissa fall utnyttjas gränsöverskridande mellanhänder för att minska nationella problem mellan företag i ursprungslandet och kunder i ett annat land. Hur nyttiga dessa än kan vara underlättar de i allmänhet inte direktkontakter mellan leverantörer och kunder.

| 4.16 | Det råder ingen tvekan om att omotiverad geoblockering måste kartläggas och bekämpas, men EESK understryker att man i samband med insatserna för att skapa korrekta villkor måste dra rätt slutsatser av den pågående fragmenteringen av den inre marknaden till följd av olika nationella tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

4.16

Det råder ingen tvekan om att omotiverad geoblockering måste kartläggas och bekämpas, men EESK understryker att man i samband med insatserna för att skapa korrekta villkor måste dra rätt slutsatser av den pågående fragmenteringen av den inre marknaden till följd av olika nationella tillvägagångssätt.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om förslaget till förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster, som kompletterar de förslag som läggs fram i detta yttrande (se sidan 106 i detta nummer av EUT).

1

(2)  Utredningen offentliggjordes i maj 2015 och de första resultaten offentliggjordes den 15 september 2016.

2

(3)  Med tanke på skillnaderna mellan länderna är detta ingen lätt uppgift. Frågan diskuteras för närvarande mellan kommissionen och rådet.

3

(4)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 86.

4

EUT C 264, 20.7.2016, s. 57.

EUT C 264, 20.7.2016, s. 51.

EUT C 71, 24.2.2016, s. 65..

(5)  Se konsekvensbedömningen av geoblockering och andra former av diskriminering på grund av bosättningsort, etableringsort eller nationalitet i Europa (COM(2016) 289 final, s. 2). Kommissionen slog emellertid i sitt meddelande om tjänster från 2012 med rätta fast att företagen själva har rätt att bestämma vilket geografiskt område de vill inrikta sin verksamhet på inom EU, även vid försäljning online.

5

(6)  Se Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2016 om ”Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden” (2015/2147(INI)), kapitel 2.

6

(7)  Sammanfattning av svaren på kommissionens offentliga samråd 2015 om geoblockering, s. 15.

7

(8)  Se europeiska småföretagaralliansen (European Small Business Alliance, ESBA).

8

(9)  Se även diskussionsdokumentet med en presentation av de första resultaten av den branschutredning av e-handeln som utförts av GD Konkurrens, SWD(2016) 70 final, se punkt 7.

9

(10)  Se föregående fotnot, punkterna 98 och 99.

10

(11)  Se föregående fotnot, punkt 102. Denna gråzon bör definieras tydligare.

11

(12)  Se föregående fotnot, punkt 114.

12

(13)  Se Tyskland som exempel.

13

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/100

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivandet av konsumentskyddslagstiftningen

[COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)]

(2017/C 034/15)

| Föredragande: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Remiss | Europaparlamentet, 9.6.2016
  Rådet, 30.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 219/4/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.6.2016

Rådet, 30.6.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 283 final – 2016/0148 (COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

219/4/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens förslag och uppskattar både den välvalda tidpunkten och att man tar tillfället i akt att behandla och utveckla de frågor som tas upp. I detta sammanhang bör man notera omfattningen av de förväntade fördelarna för alla berörda aktörer, konsumenter, företag och nationella myndigheter, vilket också påpekas i själva förslaget. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder kommissionens förslag och uppskattar både den välvalda tidpunkten och att man tar tillfället i akt att behandla och utveckla de frågor som tas upp. I detta sammanhang bör man notera omfattningen av de förväntade fördelarna för alla berörda aktörer, konsumenter, företag och nationella myndigheter, vilket också påpekas i själva förslaget.

| 1.2 | EESK uttrycker samtidigt oro för att en reglering enligt förslaget kan påverka skyddet av de grundläggande rättigheterna och deras genomförande i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.2

EESK uttrycker samtidigt oro för att en reglering enligt förslaget kan påverka skyddet av de grundläggande rättigheterna och deras genomförande i medlemsstaterna.

| 1.3 | EESK uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att se till att de gemensamma förfaranderegler som fastställs i artikel 8 i förslaget tillämpas på ett effektivt sätt, i enlighet med principerna för god förvaltningssed. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att se till att de gemensamma förfaranderegler som fastställs i artikel 8 i förslaget tillämpas på ett effektivt sätt, i enlighet med principerna för god förvaltningssed.

| 1.4 | EESK uppmanar slutligen kommissionen att få till stånd en lämplig samordning med medlemsstaterna för genomförandet av åtgärderna i detta förslag och att utöka möjligheterna till samordnade åtgärder. |
| --- | --- |

1.4

EESK uppmanar slutligen kommissionen att få till stånd en lämplig samordning med medlemsstaterna för genomförandet av åtgärderna i detta förslag och att utöka möjligheterna till samordnade åtgärder.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (1) om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivandet av konsumentskyddslagstiftningen (nedan kallad förordningen om konsumentskyddssamarbete) antogs efter ett positivt yttrande från EESK (2). |
| --- | --- |

2.1

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (1) om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivandet av konsumentskyddslagstiftningen (nedan kallad förordningen om konsumentskyddssamarbete) antogs efter ett positivt yttrande från EESK (2).

| 2.2 | Förordningen om konsumentskyddssamarbete harmoniserar ramen för samarbetet mellan nationella myndigheter i EES på ett sådant sätt att konsumentskyddsmyndigheternas aktiviteter omfattar hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.2

Förordningen om konsumentskyddssamarbete harmoniserar ramen för samarbetet mellan nationella myndigheter i EES på ett sådant sätt att konsumentskyddsmyndigheternas aktiviteter omfattar hela den inre marknaden.

| 2.3 | Den lagstiftning som omfattas av förordningen om konsumentskyddssamarbete anges i bilagan, vilken uppdateras när ny lagstiftning träder i kraft. För närvarande omfattar den tjugo direktiv och förordningar inom unionens regelverk om konsumentlagstiftning och saluföring av varor och tjänster. |
| --- | --- |

2.3

Den lagstiftning som omfattas av förordningen om konsumentskyddssamarbete anges i bilagan, vilken uppdateras när ny lagstiftning träder i kraft. För närvarande omfattar den tjugo direktiv och förordningar inom unionens regelverk om konsumentlagstiftning och saluföring av varor och tjänster.

| 2.4 | Förordningen syftar till att säkerställa väl fungerande detaljhandelsmarknader i hela EU. |
| --- | --- |

2.4

Förordningen syftar till att säkerställa väl fungerande detaljhandelsmarknader i hela EU.

| 2.4.1 | Förordningen om konsumentskyddssamarbete fastställer minimibefogenheter för de nationella myndigheterna och ger dem möjlighet att stoppa gränsöverskridande överträdelser. |
| --- | --- |

2.4.1

Förordningen om konsumentskyddssamarbete fastställer minimibefogenheter för de nationella myndigheterna och ger dem möjlighet att stoppa gränsöverskridande överträdelser.

3.   Utvärdering av förordningen om konsumentskyddssamarbete

| 3.1 | I artikel 21a i förordningen föreskrivs att kommissionen ska utvärdera effektiviteten och de operativa mekanismerna som föreskrivs, undersöka ett eventuellt införande av ytterligare lagstiftning och, vid behov, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning. |
| --- | --- |

3.1

I artikel 21a i förordningen föreskrivs att kommissionen ska utvärdera effektiviteten och de operativa mekanismerna som föreskrivs, undersöka ett eventuellt införande av ytterligare lagstiftning och, vid behov, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

| 3.2 | Efter en extern utvärdering (3) och ett offentligt samråd offentliggjorde kommissionen en rapport (4), där den beskriver de faktorer som skulle kunna undergräva förordningens effektivitet:






  a) | Otillräckliga minimibefogenheter för att tillsynsorganen ska kunna samarbeta effektivt och snabbt, framför allt i den digitala miljön. |
| --- | --- | --- |

3.2

Efter en extern utvärdering (3) och ett offentligt samråd offentliggjorde kommissionen en rapport (4), där den beskriver de faktorer som skulle kunna undergräva förordningens effektivitet:

a)

Otillräckliga minimibefogenheter för att tillsynsorganen ska kunna samarbeta effektivt och snabbt, framför allt i den digitala miljön.

| b) | Otillräcklig delning av marknadsinformation. |
| --- | --- |

b)

Otillräcklig delning av marknadsinformation.

| c) | Gränserna för mekanismen för att ta itu med överträdelser som berör flera länder. De nationella myndigheterna ställs ofta inför likartade överträdelser som äger rum samtidigt på deras olika marknader. Det är viktigt att tillämpningsområdet täcker ”utbredda överträdelser” och ”överträdelser som kan pågå under relativt kort tid” men som får en skadlig effekt. |
| --- | --- |

c)

Gränserna för mekanismen för att ta itu med överträdelser som berör flera länder. De nationella myndigheterna ställs ofta inför likartade överträdelser som äger rum samtidigt på deras olika marknader. Det är viktigt att tillämpningsområdet täcker ”utbredda överträdelser” och ”överträdelser som kan pågå under relativt kort tid” men som får en skadlig effekt.

| d) | Behovet att ändra bilagan till förordningen i syfte att utvidga dess tillämpningsområde, på grundval av följande kriterier:






  i. | Konsumenternas kollektiva intressen. |
| --- | --- | --- |

d)

Behovet att ändra bilagan till förordningen i syfte att utvidga dess tillämpningsområde, på grundval av följande kriterier:

i.

Konsumenternas kollektiva intressen.

| ii. | Gränsöverskridande relevans. |
| --- | --- |

ii.

Gränsöverskridande relevans.

| iii. | Den polisiära dimensionen och överensstämmelsen med den sektoriella och övergripande lagstiftning som tas upp i bilagan. |
| --- | --- |

iii.

Den polisiära dimensionen och överensstämmelsen med den sektoriella och övergripande lagstiftning som tas upp i bilagan.

| e) | Det får inte medföra några ytterligare rättsliga skyldigheter för företagen. |
| --- | --- |

e)

Det får inte medföra några ytterligare rättsliga skyldigheter för företagen.

| 3.3 | Sammanfattningsvis föreslås att man ska stärka samarbetsmekanismerna för genomförandet av förordningen och på ett effektivt sätt kunna tillämpa konsumenträttigheterna för att uppnå en stark och dynamisk inre marknad. |
| --- | --- |

3.3

Sammanfattningsvis föreslås att man ska stärka samarbetsmekanismerna för genomförandet av förordningen och på ett effektivt sätt kunna tillämpa konsumenträttigheterna för att uppnå en stark och dynamisk inre marknad.

4.   Kommissionens förslag

| 4.1 | Förslagets övergripande syfte är att avlägsna konkurrenssnedvridningar och hinder på den inre marknaden. Avsikten är att bibehålla det gränsöverskridande systemet för genomdrivande av unionens konsumentlagstiftning och göra det effektivare och mer ändamålsenligt. |
| --- | --- |

4.1

Förslagets övergripande syfte är att avlägsna konkurrenssnedvridningar och hinder på den inre marknaden. Avsikten är att bibehålla det gränsöverskridande systemet för genomdrivande av unionens konsumentlagstiftning och göra det effektivare och mer ändamålsenligt.

| 4.2 | Förslaget moderniserar den nuvarande förordningen genom att öka nivån av harmonisering, i syfte att ta itu med de problem som nämns i utvärderingen och stärka det gränsöverskridande genomdrivandet av unionens konsumentskyddslagstiftning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.2

Förslaget moderniserar den nuvarande förordningen genom att öka nivån av harmonisering, i syfte att ta itu med de problem som nämns i utvärderingen och stärka det gränsöverskridande genomdrivandet av unionens konsumentskyddslagstiftning på den inre marknaden.

| 4.3 | Förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen, eftersom konsumentskydd är en delad befogenhet mellan unionen och medlemsstaterna. Dessutom är det förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom förslaget föreskriver en gemensam uppsättning minimibefogenheter för alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna inom tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

4.3

Förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen, eftersom konsumentskydd är en delad befogenhet mellan unionen och medlemsstaterna. Dessutom är det förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom förslaget föreskriver en gemensam uppsättning minimibefogenheter för alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna inom tillämpningsområdet.

| 4.4 | Inom ramen för samarbetet för att komma till rätta med ”utbredda överträdelser” föreslås bland andra instrument ett gemensamt förfarande på unionsnivå för att hantera allvarliga, skadliga överträdelser som berör minst 3/4 av medlemsstaterna som tillsammans representerar minst 3/4 av EU:s befolkning. |
| --- | --- |

4.4

Inom ramen för samarbetet för att komma till rätta med ”utbredda överträdelser” föreslås bland andra instrument ett gemensamt förfarande på unionsnivå för att hantera allvarliga, skadliga överträdelser som berör minst 3/4 av medlemsstaterna som tillsammans representerar minst 3/4 av EU:s befolkning.

| 4.4.1 | Det föreslås att kommissionen i de fall som avser ”utbredda överträdelser” ska besluta att inleda det gemensamma förfarandet och ha en obligatorisk samordnande roll i förfarandet. Det kommer också att vara obligatoriskt för de berörda medlemsstaterna att delta i denna gemensamma insats. |
| --- | --- |

4.4.1

Det föreslås att kommissionen i de fall som avser ”utbredda överträdelser” ska besluta att inleda det gemensamma förfarandet och ha en obligatorisk samordnande roll i förfarandet. Det kommer också att vara obligatoriskt för de berörda medlemsstaterna att delta i denna gemensamma insats.

| 4.5 | I förslagets inledande bestämmelser uppdateras definitionerna så att de tar hänsyn till utvidgningen av förordningen till ”utbredda överträdelser” och ”överträdelser som har upphört”. |
| --- | --- |

4.5

I förslagets inledande bestämmelser uppdateras definitionerna så att de tar hänsyn till utvidgningen av förordningen till ”utbredda överträdelser” och ”överträdelser som har upphört”.

| 4.6 | Där fastställs hur behöriga myndigheter och centrala kontaktpunkter ska utses och deras funktioner. Där fastställs även minimibefogenheter på utrednings- och genomdrivandeområdet, de befintliga befogenheterna förtydligas och några nya befogenheter som de behöriga myndigheterna anser vara nödvändiga för att agera i ett gränsöverskridande sammanhang läggs till. |
| --- | --- |

4.6

Där fastställs hur behöriga myndigheter och centrala kontaktpunkter ska utses och deras funktioner. Där fastställs även minimibefogenheter på utrednings- och genomdrivandeområdet, de befintliga befogenheterna förtydligas och några nya befogenheter som de behöriga myndigheterna anser vara nödvändiga för att agera i ett gränsöverskridande sammanhang läggs till.

| 4.7 | Där föreskrivs en mekanism för ömsesidigt bistånd som i sin tur består av två instrument:






  — | begäran om information som ger behöriga myndigheter möjlighet att erhålla information och bevis över gränserna och |
| --- | --- | --- |

4.7

Där föreskrivs en mekanism för ömsesidigt bistånd som i sin tur består av två instrument:

—

begäran om information som ger behöriga myndigheter möjlighet att erhålla information och bevis över gränserna och

| — | begäran om genomdrivandeåtgärder, som ger en behörig myndighet möjlighet att begära att en annan behörig myndighet i en annan medlemsstat vidtar genomdrivandeåtgärder. |
| --- | --- |

—

begäran om genomdrivandeåtgärder, som ger en behörig myndighet möjlighet att begära att en annan behörig myndighet i en annan medlemsstat vidtar genomdrivandeåtgärder.

| 4.8 | När det gäller samordnad övervakning, utredning och genomdrivande vid ”utbredda överträdelser” fastställs instrument, såsom samordnade insatser, gemensamma insatser mot utbredda överträdelser med unionsdimension och samordnade undersökningar av konsumentmarknader. |
| --- | --- |

4.8

När det gäller samordnad övervakning, utredning och genomdrivande vid ”utbredda överträdelser” fastställs instrument, såsom samordnade insatser, gemensamma insatser mot utbredda överträdelser med unionsdimension och samordnade undersökningar av konsumentmarknader.

| 4.8.1 | Där inrättas ett nytt instrument för att hantera ”utbredda överträdelser” med unionsdimension som sannolikt skadar konsumenter i en stor del av unionen. Där fastställs tröskelvärden som avgör vilka misstänkta överträdelser som har en unionsdimension. |
| --- | --- |

4.8.1

Där inrättas ett nytt instrument för att hantera ”utbredda överträdelser” med unionsdimension som sannolikt skadar konsumenter i en stor del av unionen. Där fastställs tröskelvärden som avgör vilka misstänkta överträdelser som har en unionsdimension.

| 4.8.2 | Tröskelvärdena grundar sig på två kriterier, som bygger på antal länder och berörd befolkning, och den gemensamma insatsen antas i förekommande fall genom beslut. Syftet är att få överträdelsen att upphöra och att vid behov säkerställa att konsumenter får gottgörelse genom åtaganden som görs av näringsidkaren. |
| --- | --- |

4.8.2

Tröskelvärdena grundar sig på två kriterier, som bygger på antal länder och berörd befolkning, och den gemensamma insatsen antas i förekommande fall genom beslut. Syftet är att få överträdelsen att upphöra och att vid behov säkerställa att konsumenter får gottgörelse genom åtaganden som görs av näringsidkaren.

| 4.8.3 | Förslaget innehåller gemensamma bestämmelser om förfaranden för samordnade och gemensamma insatser, såsom näringsidkares rätt att höras, samordnarens roll, beslutsfattande och språkordning. Dessutom fastställs den rättsliga grunden för samordnade undersökningar av konsumentmarknader (s.k. sweeps). |
| --- | --- |

4.8.3

Förslaget innehåller gemensamma bestämmelser om förfaranden för samordnade och gemensamma insatser, såsom näringsidkares rätt att höras, samordnarens roll, beslutsfattande och språkordning. Dessutom fastställs den rättsliga grunden för samordnade undersökningar av konsumentmarknader (s.k. sweeps).

| 4.9 | Slutligen innehåller förslaget andra verksamheter på unionsnivå, såsom samordning av andra verksamheter som bidrar till övervakning och genomdrivande, utbyte av tjänstemän mellan behöriga myndigheter, utbyte av information om konsumentpolicy och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

4.9

Slutligen innehåller förslaget andra verksamheter på unionsnivå, såsom samordning av andra verksamheter som bidrar till övervakning och genomdrivande, utbyte av tjänstemän mellan behöriga myndigheter, utbyte av information om konsumentpolicy och internationellt samarbete.

| 4.9.1 | Förslaget innehåller en bilaga med en förteckning över rättsakter som skyddar konsumenternas intressen och avgränsar förordningens materiella tillämpningsområde. |
| --- | --- |

4.9.1

Förslaget innehåller en bilaga med en förteckning över rättsakter som skyddar konsumenternas intressen och avgränsar förordningens materiella tillämpningsområde.

5.   Allmänna kommentarer

| 5.1 | EESK ser positivt på kommissionens förslag, som kommer att medföra ett fördjupat samarbete och en stärkt rättssäkerhet genom utvecklingen av moderna och effektiva mekanismer som minskar de skador som gränsöverskridande överträdelser åsamkar konsumenternas gemensamma intressen och den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.1

EESK ser positivt på kommissionens förslag, som kommer att medföra ett fördjupat samarbete och en stärkt rättssäkerhet genom utvecklingen av moderna och effektiva mekanismer som minskar de skador som gränsöverskridande överträdelser åsamkar konsumenternas gemensamma intressen och den inre marknaden.

| 5.2 | Förslaget kommer att gynna alla näringsidkare som blir offer för otillbörlig konkurrens från näringsidkare som inte följer reglerna, som har utvecklat affärsmodeller som gör det möjligt att kringgå lagar och skada konsumenter från en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

5.2

Förslaget kommer att gynna alla näringsidkare som blir offer för otillbörlig konkurrens från näringsidkare som inte följer reglerna, som har utvecklat affärsmodeller som gör det möjligt att kringgå lagar och skada konsumenter från en annan medlemsstat.

| 5.2.1 | Förslaget kommer att öka konsumentskyddet, rättssäkerheten för företagen, göra det gränsöverskridande genomdrivandet mer enhetligt och skapa mer jämlika villkor på den inre marknaden, utan att det nödvändigtvis medför oproportionella bördor för företagen. |
| --- | --- |

5.2.1

Förslaget kommer att öka konsumentskyddet, rättssäkerheten för företagen, göra det gränsöverskridande genomdrivandet mer enhetligt och skapa mer jämlika villkor på den inre marknaden, utan att det nödvändigtvis medför oproportionella bördor för företagen.

| 5.2.2 | Mot bakgrund av ovanstående påminner EESK om att de behöriga myndigheterna när de utövar sina befogenheter bör göra en lämplig avvägning mellan de intressen som berörs, såsom en hög konsumentskyddsnivå, näringsfrihet och informationsfrihet. EESK vill framhålla vikten av att respektera rätten att försvara sig, rätten att bli hörd och rätten att använda det språk som vederbörande själv har valt under förfarandet. |
| --- | --- |

5.2.2

Mot bakgrund av ovanstående påminner EESK om att de behöriga myndigheterna när de utövar sina befogenheter bör göra en lämplig avvägning mellan de intressen som berörs, såsom en hög konsumentskyddsnivå, näringsfrihet och informationsfrihet. EESK vill framhålla vikten av att respektera rätten att försvara sig, rätten att bli hörd och rätten att använda det språk som vederbörande själv har valt under förfarandet.

| 5.3 | Förslaget innehåller inte enbart lösningar som i princip står i proportion till betydelsen och omfattningen av de utbredda överträdelserna, utan inför även åtgärder som främjar ett effektivt skydd av användares och konsumenters rättigheter, som skulle kunna komma till god användning i fall som inte omfattas av detta förslag. |
| --- | --- |

5.3

Förslaget innehåller inte enbart lösningar som i princip står i proportion till betydelsen och omfattningen av de utbredda överträdelserna, utan inför även åtgärder som främjar ett effektivt skydd av användares och konsumenters rättigheter, som skulle kunna komma till god användning i fall som inte omfattas av detta förslag.

| 5.4 | För att uppnå förslagets syfte måste de offentliga myndigheterna ha de befogenheter och medel som krävs för att kunna samarbeta effektivt och vidta åtgärder för att genomföra förordningen. EESK stöder de utökade minimibefogenheterna på utrednings- och genomdrivandeområdet och de åtgärder som anges i förslaget för de berörda offentliga myndigheterna, mot bakgrund av de olika befintliga rättstraditionerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.4

För att uppnå förslagets syfte måste de offentliga myndigheterna ha de befogenheter och medel som krävs för att kunna samarbeta effektivt och vidta åtgärder för att genomföra förordningen. EESK stöder de utökade minimibefogenheterna på utrednings- och genomdrivandeområdet och de åtgärder som anges i förslaget för de berörda offentliga myndigheterna, mot bakgrund av de olika befintliga rättstraditionerna i medlemsstaterna.

| 5.4.1 | För ett effektivt genomförande av lagstiftningen är det viktigt att behålla möjligheten att besluta att vinster som erhållits genom överträdelsen återbetalas, vilket EESK redan har stöttat (5). Förslaget gör med rätta åtskillnad mellan de behöriga myndigheternas minimibefogenheter, kompensation till konsumenter och återbetalning av vinster som erhållits genom överträdelsen. |
| --- | --- |

5.4.1

För ett effektivt genomförande av lagstiftningen är det viktigt att behålla möjligheten att besluta att vinster som erhållits genom överträdelsen återbetalas, vilket EESK redan har stöttat (5). Förslaget gör med rätta åtskillnad mellan de behöriga myndigheternas minimibefogenheter, kompensation till konsumenter och återbetalning av vinster som erhållits genom överträdelsen.

| 5.4.2 | När det gäller offentliggörande av sanktioner är det viktigt att förslaget beaktar denna möjlighet som en marknadssaneringsåtgärd i syfte att öka insynen i marknadens funktion och genomföra rätten till informationsfrihet (6). |
| --- | --- |

5.4.2

När det gäller offentliggörande av sanktioner är det viktigt att förslaget beaktar denna möjlighet som en marknadssaneringsåtgärd i syfte att öka insynen i marknadens funktion och genomföra rätten till informationsfrihet (6).

| 5.5 | Däremot utforskar förslaget inte proaktiva åtgärder som skulle kunna bidra till det eftersökta målet, utan håller sig till ett reaktivt tillvägagångssätt vars avskräckande verkan i vissa fall kanske inte lyckas motverka överträdelsernas verkan på det sätt som förväntas i synnerhet om de gemensamma förfarandena, eller effekterna av dem, är tidskrävande. |
| --- | --- |

5.5

Däremot utforskar förslaget inte proaktiva åtgärder som skulle kunna bidra till det eftersökta målet, utan håller sig till ett reaktivt tillvägagångssätt vars avskräckande verkan i vissa fall kanske inte lyckas motverka överträdelsernas verkan på det sätt som förväntas i synnerhet om de gemensamma förfarandena, eller effekterna av dem, är tidskrävande.

| 5.6 | Dessutom bör man se över förordningens framtida tillämpning för att utvärdera dess påverkan på marknadskorrigeringen, eftersom den tillämpade selektiva lagföringen inte alltid leder till en tillräcklig korrigering av oegentligheter eller kommer till rätta med dess konsekvenser, särskilt när det gäller upprepade överträdelser och återfall. |
| --- | --- |

5.6

Dessutom bör man se över förordningens framtida tillämpning för att utvärdera dess påverkan på marknadskorrigeringen, eftersom den tillämpade selektiva lagföringen inte alltid leder till en tillräcklig korrigering av oegentligheter eller kommer till rätta med dess konsekvenser, särskilt när det gäller upprepade överträdelser och återfall.

| 5.7 | Om förslaget var mer generellt inriktat på att undanröja utbredda oegentligheter skulle kanske chanserna att lyckas öka, eftersom konsumenternas och användarnas uppfattningar och förväntningar också spelar en central roll. |
| --- | --- |

5.7

Om förslaget var mer generellt inriktat på att undanröja utbredda oegentligheter skulle kanske chanserna att lyckas öka, eftersom konsumenternas och användarnas uppfattningar och förväntningar också spelar en central roll.

| 5.7.1 | Följaktligen kan medvetenhet om detta och en parallell tillämpning av proaktiva och reaktiva åtgärder med särskild betoning på värdet av självreglering och samreglering, tillsammans med ett medansvarigt agerande från konsumentens sida, skapa synergieffekter som ökar förslagets effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

5.7.1

Följaktligen kan medvetenhet om detta och en parallell tillämpning av proaktiva och reaktiva åtgärder med särskild betoning på värdet av självreglering och samreglering, tillsammans med ett medansvarigt agerande från konsumentens sida, skapa synergieffekter som ökar förslagets effektivitet och ändamålsenlighet.

| 5.8 | EESK välkomnar att förslaget ger det civila samhällets organisationer möjlighet att delta, eftersom detta främjar goda styrelseformer, öppenhet och tillämpning av principen om insyn i hur EU:s institutioner fungerar (7). |
| --- | --- |

5.8

EESK välkomnar att förslaget ger det civila samhällets organisationer möjlighet att delta, eftersom detta främjar goda styrelseformer, öppenhet och tillämpning av principen om insyn i hur EU:s institutioner fungerar (7).

| 5.8.1 | Att utvidga förvarningsmekanismen så att andra enheter kan delta är mycket viktigt för att uppnå målen i fråga om delat ansvar mellan alla aktörer. |
| --- | --- |

5.8.1

Att utvidga förvarningsmekanismen så att andra enheter kan delta är mycket viktigt för att uppnå målen i fråga om delat ansvar mellan alla aktörer.

6.   Särskilda kommentarer

| 6.1 | Man hade i förslaget kunnat beakta möjligheten att inkludera kompletterande eller alternativa åtgärder, utöver rena bötesstraff. |
| --- | --- |

6.1

Man hade i förslaget kunnat beakta möjligheten att inkludera kompletterande eller alternativa åtgärder, utöver rena bötesstraff.

| 6.2 | När det gäller samarbetet med andra offentliga myndigheter och särskilda organ skulle det vara lämpligt att fastställa kriterier som garanterar en enhetlig samordning till förmån för en optimal efterlevnad av bestämmelserna i artikel 6, för att förebygga avvikelser eller brister i genomförandet. |
| --- | --- |

6.2

När det gäller samarbetet med andra offentliga myndigheter och särskilda organ skulle det vara lämpligt att fastställa kriterier som garanterar en enhetlig samordning till förmån för en optimal efterlevnad av bestämmelserna i artikel 6, för att förebygga avvikelser eller brister i genomförandet.

| 6.3 | Vidare anses utformningen av artikel 8 vara mycket lämplig, eftersom man tydligt redogör för de minimiåtgärder som offentliga myndigheter kan vidta, vilket, i avvaktan på deras beslut, i många fall kan ge mycket större handlingsutrymme än i nuläget. |
| --- | --- |

6.3

Vidare anses utformningen av artikel 8 vara mycket lämplig, eftersom man tydligt redogör för de minimiåtgärder som offentliga myndigheter kan vidta, vilket, i avvaktan på deras beslut, i många fall kan ge mycket större handlingsutrymme än i nuläget.

| 6.4 | Under alla omständigheter är det mycket viktigt att medlemsstaterna ser till att behöriga myndigheter och centrala kontaktpunkter har de budgetmedel som krävs för att effektivt kunna utöva sina befogenheter. |
| --- | --- |

6.4

Under alla omständigheter är det mycket viktigt att medlemsstaterna ser till att behöriga myndigheter och centrala kontaktpunkter har de budgetmedel som krävs för att effektivt kunna utöva sina befogenheter.

| 6.5 | EESK anser att mekanismen för ömsesidigt bistånd och de administrativa förfarandena i förslaget måste utarbetas och genomföras med full respekt för principerna om bland annat öppenhet och förenklad förvaltning. |
| --- | --- |

6.5

EESK anser att mekanismen för ömsesidigt bistånd och de administrativa förfarandena i förslaget måste utarbetas och genomföras med full respekt för principerna om bland annat öppenhet och förenklad förvaltning.

| 6.6 | I kapitlet ”Mekanism för samordnad övervakning, utredning och genomdrivande vid utbredda överträdelser” behöver man öka tydligheten för att göra det lättare att omedelbart förstå och ta till sig texten, eftersom man tar upp en rad olika förfaranden och fallbeskrivningar. Samma sak kan sägas om stegen i varje förfarande. |
| --- | --- |

6.6

I kapitlet ”Mekanism för samordnad övervakning, utredning och genomdrivande vid utbredda överträdelser” behöver man öka tydligheten för att göra det lättare att omedelbart förstå och ta till sig texten, eftersom man tar upp en rad olika förfaranden och fallbeskrivningar. Samma sak kan sägas om stegen i varje förfarande.

| 6.7 | När det gäller artikel 24 är det oklart huruvida näringsidkarens åtaganden, när dessa godtagits av konsumenterna, sätter stopp för andra korrigerande åtgärder som inletts eller som skulle kunna inledas i ett senare skede, även om det framgår av innehållet i artikel 25 att åtagandena och sanktionerna utesluter varandra, vilket skulle kunna stå i strid med gällande lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.7

När det gäller artikel 24 är det oklart huruvida näringsidkarens åtaganden, när dessa godtagits av konsumenterna, sätter stopp för andra korrigerande åtgärder som inletts eller som skulle kunna inledas i ett senare skede, även om det framgår av innehållet i artikel 25 att åtagandena och sanktionerna utesluter varandra, vilket skulle kunna stå i strid med gällande lagstiftning i medlemsstaterna.

| 6.7.1 | Det är inte heller klart huruvida oförenliga metoder kan användas i alla ärenden som läggs fram, eftersom det efter en analys av de särskilda omständigheterna kan förefalla lämpligt att använda båda metoderna i olika utsträckning. Denna tvetydighet gör det kanske möjligt att tillämpa förslaget från fall till fall, men alltid under premissen att en icke enhetlig behandling bör undvikas. |
| --- | --- |

6.7.1

Det är inte heller klart huruvida oförenliga metoder kan användas i alla ärenden som läggs fram, eftersom det efter en analys av de särskilda omständigheterna kan förefalla lämpligt att använda båda metoderna i olika utsträckning. Denna tvetydighet gör det kanske möjligt att tillämpa förslaget från fall till fall, men alltid under premissen att en icke enhetlig behandling bör undvikas.

| 6.7.2 | Avslutningsvis skulle det i fråga om samordnade undersökningar av konsumentmarknader vara lämpligt att utöka undersökningsverksamheten till en administrativ praxis av preventiv karaktär i enlighet med vad som anges ovan, eftersom den inte bara minskar risken för utbredda överträdelser utan också förhindrar tillfälliga snedvridningar till följd av den verksamhet som genomförts dittills, och dessutom möjliggör tidiga åtgärder. |
| --- | --- |

6.7.2

Avslutningsvis skulle det i fråga om samordnade undersökningar av konsumentmarknader vara lämpligt att utöka undersökningsverksamheten till en administrativ praxis av preventiv karaktär i enlighet med vad som anges ovan, eftersom den inte bara minskar risken för utbredda överträdelser utan också förhindrar tillfälliga snedvridningar till följd av den verksamhet som genomförts dittills, och dessutom möjliggör tidiga åtgärder.

| 6.8 | Ur effektivitets- och ändamålsenlighetssynpunkt är det värt att påpeka att övervaknings- och förvarningsmekanismerna bör kunna användas parallellt i de befintliga systemen och att de till och med bör kunna sammankopplas direkt, samt att man bör försöka harmonisera eller standardisera deras integrerade funktionssätt. |
| --- | --- |

6.8

Ur effektivitets- och ändamålsenlighetssynpunkt är det värt att påpeka att övervaknings- och förvarningsmekanismerna bör kunna användas parallellt i de befintliga systemen och att de till och med bör kunna sammankopplas direkt, samt att man bör försöka harmonisera eller standardisera deras integrerade funktionssätt.

| 6.9 | I kapitel VI skulle man kunna lägga till en artikel som fastställer förfarandet för effektiv kommunikation med allmänheten i situationer när detta är nödvändigt, och fastställa kriterierna för när och hur detta ska ske. |
| --- | --- |

6.9

I kapitel VI skulle man kunna lägga till en artikel som fastställer förfarandet för effektiv kommunikation med allmänheten i situationer när detta är nödvändigt, och fastställa kriterierna för när och hur detta ska ske.

| 6.10 | När det gäller databasen och systemet för utbyte av information om överträdelser är det värt att göra samma påpekanden som i fråga om övervakningsmekanismen, nämligen att övervaknings- och förvarningsmekanismerna behöver kunna användas parallellt. |
| --- | --- |

6.10

När det gäller databasen och systemet för utbyte av information om överträdelser är det värt att göra samma påpekanden som i fråga om övervakningsmekanismen, nämligen att övervaknings- och förvarningsmekanismerna behöver kunna användas parallellt.

| 6.11 | Kommittén anser att tidsfristen för att lägga fram rapporten om förslagets tillämpning är alltför generös – med tanke på de eftersträvade målens vikt bör den kortas ner, eller så behövs det ett system för löpande partiell bedömning för att man tidigt ska kunna uppmärksamma alla eventuella avvikelser i dess funktion och vidta lämpliga åtgärder för att se över förslaget och dess tillämpning när detta anses nödvändigt. |
| --- | --- |

6.11

Kommittén anser att tidsfristen för att lägga fram rapporten om förslagets tillämpning är alltför generös – med tanke på de eftersträvade målens vikt bör den kortas ner, eller så behövs det ett system för löpande partiell bedömning för att man tidigt ska kunna uppmärksamma alla eventuella avvikelser i dess funktion och vidta lämpliga åtgärder för att se över förslaget och dess tillämpning när detta anses nödvändigt.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 108, 30.4.2004, s. 86.

2

(3)  Slutrapport av Consumer Policy Evaluation Consortium, 17.12.2012.

3

(4)  COM(2016) 284 final, 25.5.2016.

4

(5)  EGT C 175, 28.7.2009, s. 20 och EGT C 162, 25.6.2008, s. 1.

5

(6)  EGT C 248, 25.8.2011, s. 87 och EGT C 218, 23.7.2011, s. 69.

6

(7)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 3.

7

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/106

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster

[COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)]

(2017/C 034/16)

| Föredragande: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Föredragande:

Raymond HENCKS

| Remiss | Europaparlamentet, 9.6.2016
  Europeiska unionens råd, 21.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/0/8 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.6.2016

Europeiska unionens råd, 21.6.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 285 final – 2016/0149 (COD)]

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/0/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Flera studier som gjorts på uppdrag av kommissionen har visat att taxorna för gränsöverskridande paketleveranser, i synnerhet för privatpersoner samt små och medelstora företag, ibland är nästan fem gånger högre än inrikes motsvarigheter och att dessa skillnader inte kan förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet. Detta leder till att konsumenter och e-handlare inte kan utnyttja den inre marknaden fullt ut. |
| --- | --- |

1.1

Flera studier som gjorts på uppdrag av kommissionen har visat att taxorna för gränsöverskridande paketleveranser, i synnerhet för privatpersoner samt små och medelstora företag, ibland är nästan fem gånger högre än inrikes motsvarigheter och att dessa skillnader inte kan förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet. Detta leder till att konsumenter och e-handlare inte kan utnyttja den inre marknaden fullt ut.

| 1.2 | EESK medger att kommissionen måste vidta nya åtgärder för att alla e-handlare och konsumenter, i synnerhet privatpersoner samt små och medelstora företag i mer avlägsna områden, ska kunna utnyttja gränsöverskridande paketleveranstjänster som är tillgängliga, högkvalitativa och överkomliga. |
| --- | --- |

1.2

EESK medger att kommissionen måste vidta nya åtgärder för att alla e-handlare och konsumenter, i synnerhet privatpersoner samt små och medelstora företag i mer avlägsna områden, ska kunna utnyttja gränsöverskridande paketleveranstjänster som är tillgängliga, högkvalitativa och överkomliga.

| 1.3 | Kommissionen avser att komma till rätta med de överdrivna taxorna genom den förordning som yttrandet avser, som dock bara omfattar tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionen avser att komma till rätta med de överdrivna taxorna genom den förordning som yttrandet avser, som dock bara omfattar tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster.

| 1.4 | EESK befarar att det finns risk för att åtgärderna i nämnda förordning, särskilt införandet av insyn i taxor och terminalavgiftsandelar, offentliggörandet av referensanbud och en bedömning av taxornas överkomlighet, som man dock inte kan ifrågasätta nödvändigheten av, är otillräckliga om inga kompletterande åtgärder vidtas och att de inte stimulerar till rimliga taxor för gränsöverskridande paketleveranstjänster. |
| --- | --- |

1.4

EESK befarar att det finns risk för att åtgärderna i nämnda förordning, särskilt införandet av insyn i taxor och terminalavgiftsandelar, offentliggörandet av referensanbud och en bedömning av taxornas överkomlighet, som man dock inte kan ifrågasätta nödvändigheten av, är otillräckliga om inga kompletterande åtgärder vidtas och att de inte stimulerar till rimliga taxor för gränsöverskridande paketleveranstjänster.

| 1.5 | EESK beklagar att kommissionen tänker vidta mer tvingande åtgärder först i slutet av 2018, för att se om situationen förbättras fram till dess. Kommissionen ger dock ingen indikation på hur man tänker gå till väga i framtiden, om den förbättring som man hoppas på inte sker. |
| --- | --- |

1.5

EESK beklagar att kommissionen tänker vidta mer tvingande åtgärder först i slutet av 2018, för att se om situationen förbättras fram till dess. Kommissionen ger dock ingen indikation på hur man tänker gå till väga i framtiden, om den förbättring som man hoppas på inte sker.

| 1.6 | EESK begär att kommissionen åtminstone gör en sista vädjan till alla leverantörer av gränsöverskridande paketleveranstjänster om att sänka sina taxor, såsom den gjorde när det gäller roamingavgifterna för mobiltelefoni, och att kommissionen redan nu tillkännager att man, om så inte sker, tänker vidta åtgärder genom en förordning och genom att fastställa ett tak för taxorna. |
| --- | --- |

1.6

EESK begär att kommissionen åtminstone gör en sista vädjan till alla leverantörer av gränsöverskridande paketleveranstjänster om att sänka sina taxor, såsom den gjorde när det gäller roamingavgifterna för mobiltelefoni, och att kommissionen redan nu tillkännager att man, om så inte sker, tänker vidta åtgärder genom en förordning och genom att fastställa ett tak för taxorna.

| 1.7 | När det gäller bedömningen av prisernas överkomlighet har EESK i flera års tid begärt ett förtydligande av begreppet överkomlighet när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det införs lagstiftningsåtgärder som tvingar medlemsstaterna att fastställa indikatorer för att avgöra överkomlighet. EESK anser därför att bestämmelserna i förordningen i fråga utgör ett första steg i rätt riktning, eftersom en sådan bedömning bör åtföljas av lämpliga åtgärder i förekommande fall. |
| --- | --- |

1.7

När det gäller bedömningen av prisernas överkomlighet har EESK i flera års tid begärt ett förtydligande av begreppet överkomlighet när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det införs lagstiftningsåtgärder som tvingar medlemsstaterna att fastställa indikatorer för att avgöra överkomlighet. EESK anser därför att bestämmelserna i förordningen i fråga utgör ett första steg i rätt riktning, eftersom en sådan bedömning bör åtföljas av lämpliga åtgärder i förekommande fall.

2.   E-leveranstjänster

| 2.1 | Den fysiska leveransen av varor som beställs via nätet är ett av de områden som har störst betydelse för att e-handeln ska kunna växa. Inom Europeiska unionen utvecklas e-handeln mycket långsammare internationellt än nationellt. Under 2014 var utvecklingen i medlemsstaterna mycket olikartad och knappt 15 % av konsumenterna handlade på nätet i andra medlemsstater medan 44 % gjorde det i det egna landet. |
| --- | --- |

2.1

Den fysiska leveransen av varor som beställs via nätet är ett av de områden som har störst betydelse för att e-handeln ska kunna växa. Inom Europeiska unionen utvecklas e-handeln mycket långsammare internationellt än nationellt. Under 2014 var utvecklingen i medlemsstaterna mycket olikartad och knappt 15 % av konsumenterna handlade på nätet i andra medlemsstater medan 44 % gjorde det i det egna landet.

| 2.2 | Taxorna, kvaliteten och förfarandena för fysisk leverans av varor som beställs via nätet och villkoren för en eventuell retur av paket utgör några av de faktorer som påverkar en konsuments beslut att göra en beställning via nätet. Nätkundernas tillfredsställelse beror därför delvis på hur de upplevt leveransen. Tillgången till överkomliga och effektiva leveranslösningar är särskilt relevant för små och medelstora företag, mikroföretag och privatkonsumenter på avlägsna platser eller i perifera områden. |
| --- | --- |

2.2

Taxorna, kvaliteten och förfarandena för fysisk leverans av varor som beställs via nätet och villkoren för en eventuell retur av paket utgör några av de faktorer som påverkar en konsuments beslut att göra en beställning via nätet. Nätkundernas tillfredsställelse beror därför delvis på hur de upplevt leveransen. Tillgången till överkomliga och effektiva leveranslösningar är särskilt relevant för små och medelstora företag, mikroföretag och privatkonsumenter på avlägsna platser eller i perifera områden.

| 2.3 | Det blir allt vanligare med leverans av paket på upp till 31,5 kilogram i många medlemsstater. Många operatörer har genomfört lösningar för att bättre leva upp till kundernas förväntningar, särskilt genom en rad tilläggstjänster såsom standardleverans eller uppskjuten leverans, expressleverans eller leverans samma dag, spårning, leveranskvitto, val av leveransplats, paketutlämningsställen, paketkiosker, rekommenderad försändelse, värdeförsändelse osv. Postförsändelser på mindre än två kilogram utgör uppskattningsvis 80 % av försändelserna inom e-handeln. De betraktas ofta som småpaket som skickas som brev. |
| --- | --- |

2.3

Det blir allt vanligare med leverans av paket på upp till 31,5 kilogram i många medlemsstater. Många operatörer har genomfört lösningar för att bättre leva upp till kundernas förväntningar, särskilt genom en rad tilläggstjänster såsom standardleverans eller uppskjuten leverans, expressleverans eller leverans samma dag, spårning, leveranskvitto, val av leveransplats, paketutlämningsställen, paketkiosker, rekommenderad försändelse, värdeförsändelse osv. Postförsändelser på mindre än två kilogram utgör uppskattningsvis 80 % av försändelserna inom e-handeln. De betraktas ofta som småpaket som skickas som brev.

| 2.4 | Leverans av paket på upp till 10 kilogram och ibland även upp till 20 kilogram omfattas av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Skyldigheten innebär att medlemsstaterna ska se till att samtliga användare får tillgång till en nationell och gränsöverskridande grundtjänst som tillhandahålls på hela territoriet och till överkomliga priser. |
| --- | --- |

2.4

Leverans av paket på upp till 10 kilogram och ibland även upp till 20 kilogram omfattas av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Skyldigheten innebär att medlemsstaterna ska se till att samtliga användare får tillgång till en nationell och gränsöverskridande grundtjänst som tillhandahålls på hela territoriet och till överkomliga priser.

| 2.5 | E-handelsmarknaden tar sig oerhört många olika riktningar. Den domineras ofta av några stora e-handlare som producerar ett mycket stort antal paket varje dag. De har därför en mycket bra position för att förhandla om taxor och villkor för försändelser med paketoperatörer, som pressas att gå med på taxor som de stora e-handlarna ”förhandlat” sig till och som är mycket fördelaktiga för dem själva och inbegriper särskilda leveransvillkor. Ofta står dessa stora e-handlare för leveranskostnaden, även vid gränsöverskridande leveranser. Det finns bara några stora paketdistributörer som kan konkurrera på denna så kallade förhandlingsmarknad, såväl nationellt som internationellt. På den internationella marknaden krävs det dock dessutom att distributörerna har tillgång till ett internationellt distributionsnät. |
| --- | --- |

2.5

E-handelsmarknaden tar sig oerhört många olika riktningar. Den domineras ofta av några stora e-handlare som producerar ett mycket stort antal paket varje dag. De har därför en mycket bra position för att förhandla om taxor och villkor för försändelser med paketoperatörer, som pressas att gå med på taxor som de stora e-handlarna ”förhandlat” sig till och som är mycket fördelaktiga för dem själva och inbegriper särskilda leveransvillkor. Ofta står dessa stora e-handlare för leveranskostnaden, även vid gränsöverskridande leveranser. Det finns bara några stora paketdistributörer som kan konkurrera på denna så kallade förhandlingsmarknad, såväl nationellt som internationellt. På den internationella marknaden krävs det dock dessutom att distributörerna har tillgång till ett internationellt distributionsnät.

| 2.6 | Sådana möjligheter finns dock inte för tillfället, vare sig för gränsöverskridande näthandel avseende lägre volymer eller av tillfällig karaktär eller för enskilda avsändare, däribland många små och medelstora företag. Det finns inga förhandlade taxor för leveranstjänster och det kostar så mycket att få tillgång till ett internationellt distributionsnät att slutkonsumenten i slutändan ofta får betala överdrivna leveranskostnader. I dessa fall kan taxorna för gränsöverskridande leverans vara mellan tre och fem gånger högre än inrikes motsvarigheter (1), och dessa skillnader kan inte förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet. Exempel på överdrivna priser och betydande skillnader i tvåvägsrelationerna mellan olika medlemsstater finns dokumenterade i kommissionens konsekvensbedömning (SWD(2016) 166 final). |
| --- | --- |

2.6

Sådana möjligheter finns dock inte för tillfället, vare sig för gränsöverskridande näthandel avseende lägre volymer eller av tillfällig karaktär eller för enskilda avsändare, däribland många små och medelstora företag. Det finns inga förhandlade taxor för leveranstjänster och det kostar så mycket att få tillgång till ett internationellt distributionsnät att slutkonsumenten i slutändan ofta får betala överdrivna leveranskostnader. I dessa fall kan taxorna för gränsöverskridande leverans vara mellan tre och fem gånger högre än inrikes motsvarigheter (1), och dessa skillnader kan inte förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet. Exempel på överdrivna priser och betydande skillnader i tvåvägsrelationerna mellan olika medlemsstater finns dokumenterade i kommissionens konsekvensbedömning (SWD(2016) 166 final).

| 2.7 | Kommissionen har oroat sig över detta problem i flera års tid och har utarbetat flera meddelanden i frågan:






  — | COM(2011) 942 final: Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster. |
| --- | --- | --- |

2.7

Kommissionen har oroat sig över detta problem i flera års tid och har utarbetat flera meddelanden i frågan:

—

COM(2011) 942 final: Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster.

| — | COM(2012) 698 final: Grönbok – En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU. |
| --- | --- |

—

COM(2012) 698 final: Grönbok – En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU.

| — | COM(2013) 886 final: En färdplan för fullbordandet av den inre marknaden för paketleveranser. Bygga upp förtroendet för leveranstjänster och uppmuntra nätförsäljning. |
| --- | --- |

—

COM(2013) 886 final: En färdplan för fullbordandet av den inre marknaden för paketleveranser. Bygga upp förtroendet för leveranstjänster och uppmuntra nätförsäljning.

| — | COM(2015) 192 final: En strategi för en inre digital marknad i Europa. |
| --- | --- |

—

COM(2015) 192 final: En strategi för en inre digital marknad i Europa.

| 2.8 | Kommissionens avsikt var att finna lösningar för att bättre kunna uppfylla konsumenternas förväntningar. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionens avsikt var att finna lösningar för att bättre kunna uppfylla konsumenternas förväntningar.

| 2.9 | Eftersom åtgärderna bara delvis har genomförts har kommissionen sett sig tvingad att utfärda den förordning som yttrandet avser tillsammans med ett följedokument (SWD(2016) 167 final), en bilaga (COM(2016) 285 final) och en omfattande konsekvensbedömning på 289 sidor (SWD(2016) 166 final). |
| --- | --- |

2.9

Eftersom åtgärderna bara delvis har genomförts har kommissionen sett sig tvingad att utfärda den förordning som yttrandet avser tillsammans med ett följedokument (SWD(2016) 167 final), en bilaga (COM(2016) 285 final) och en omfattande konsekvensbedömning på 289 sidor (SWD(2016) 166 final).

3.   Innehållet i förslaget till förordning

| 3.1 | Förbättringen av gränsöverskridande paketleveranstjänster är en av de åtgärder som omfattas av ”En strategi för en inre digital marknad i Europa”, som syftar till att främja konsumenternas och företagens tillgång till digitala varor och tjänster i hela unionen. |
| --- | --- |

3.1

Förbättringen av gränsöverskridande paketleveranstjänster är en av de åtgärder som omfattas av ”En strategi för en inre digital marknad i Europa”, som syftar till att främja konsumenternas och företagens tillgång till digitala varor och tjänster i hela unionen.

| 3.2 | De föreslagna åtgärderna omfattar att






  — | få marknaderna att fungera bättre, dels genom att göra tillsynen av marknaderna för paketleveranser mer effektiv och konsekvent, dels genom att främja konkurrens inom sektorn för gränsöverskridande paketleveranstjänster, |
| --- | --- | --- |

3.2

De föreslagna åtgärderna omfattar att

—

få marknaderna att fungera bättre, dels genom att göra tillsynen av marknaderna för paketleveranser mer effektiv och konsekvent, dels genom att främja konkurrens inom sektorn för gränsöverskridande paketleveranstjänster,

| — | stärka öppenheten kring taxor och terminalavgiftsandelar för att dels minska omotiverade prisskillnader, dels sänka de taxor som privatpersoner och småföretag betalar, särskilt i avlägsna områden, |
| --- | --- |

—

stärka öppenheten kring taxor och terminalavgiftsandelar för att dels minska omotiverade prisskillnader, dels sänka de taxor som privatpersoner och småföretag betalar, särskilt i avlägsna områden,

| — | låta den nationella tillsynsmyndigheten bedöma leveransprisernas rimlighet, |
| --- | --- |

—

låta den nationella tillsynsmyndigheten bedöma leveransprisernas rimlighet,

| — | säkerställa en öppen och icke-diskriminerande tillgång till tjänsterna och till infrastrukturer som är nödvändiga för tillhandahållandet av gränsöverskridande paketleveranstjänster. |
| --- | --- |

—

säkerställa en öppen och icke-diskriminerande tillgång till tjänsterna och till infrastrukturer som är nödvändiga för tillhandahållandet av gränsöverskridande paketleveranstjänster.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Då kommissionens olika initiativ, bl.a. 2012 års grönbok ”En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU” och 2013 års ”En färdplan för fullbordandet av den inre marknaden för paketleveranser. Bygga upp förtroendet för leveranstjänster och uppmuntra nätförsäljning” (2) endast har rönt begränsade framgångar när det gäller de gränsöverskridande taxorna måste kommissionen vidta nya åtgärder för att alla e-handlare och konsumenter, i synnerhet privatpersoner och små och medelstora företag i avlägsna områden, ska kunna utnyttja gränsöverskridande paketleveranstjänster som är tillgängliga, av hög kvalitet och överkomliga i pris. |
| --- | --- |

4.1

Då kommissionens olika initiativ, bl.a. 2012 års grönbok ”En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU” och 2013 års ”En färdplan för fullbordandet av den inre marknaden för paketleveranser. Bygga upp förtroendet för leveranstjänster och uppmuntra nätförsäljning” (2) endast har rönt begränsade framgångar när det gäller de gränsöverskridande taxorna måste kommissionen vidta nya åtgärder för att alla e-handlare och konsumenter, i synnerhet privatpersoner och små och medelstora företag i avlägsna områden, ska kunna utnyttja gränsöverskridande paketleveranstjänster som är tillgängliga, av hög kvalitet och överkomliga i pris.

| 4.2 | Enligt en studie som genomfördes av universitetet Saint-Louis i Bryssel var de offentliggjorda priser som privatpersoner och småföretag betalar tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster för gränsöverskridande paketleveranser fem gånger högre än deras inhemska motsvarigheter, och Copenhagen Economics konstaterade att övriga operatörers taxor var tre till fem gånger högre än inrikestaxorna, trots att dessa skillnader inte kan förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet. |
| --- | --- |

4.2

Enligt en studie som genomfördes av universitetet Saint-Louis i Bryssel var de offentliggjorda priser som privatpersoner och småföretag betalar tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster för gränsöverskridande paketleveranser fem gånger högre än deras inhemska motsvarigheter, och Copenhagen Economics konstaterade att övriga operatörers taxor var tre till fem gånger högre än inrikestaxorna, trots att dessa skillnader inte kan förklaras av arbetskostnader eller andra kostnader i det mottagande landet.

| 4.3 | EESK konstaterar därmed att de priser som privatpersoner och småföretag faktureras för är oskäligt höga oavsett vilken paketleveranstjänst det handlar om. Kommissionen avser ta itu med detta problem genom att ålägga den nationella tillsynsmyndigheten att bedöma överkomligheten hos priserna för gränsöverskridande paketleveranstjänster. |
| --- | --- |

4.3

EESK konstaterar därmed att de priser som privatpersoner och småföretag faktureras för är oskäligt höga oavsett vilken paketleveranstjänst det handlar om. Kommissionen avser ta itu med detta problem genom att ålägga den nationella tillsynsmyndigheten att bedöma överkomligheten hos priserna för gränsöverskridande paketleveranstjänster.

| 4.4 | För att inte förlora ytterligare tid godkänner EESK att kommissionen använder sig av en förordning. EESK uttrycker dock sin oro för att de rekommenderade åtgärderna i nämnda förordning inte kommer att vara tillräckligt effektiva. Genom att begränsa sig till att införa insyn i taxor och terminalavgiftsandelar, offentliggöra referensanbud och att bedöma taxornas överkomlighet, som trots allt är nödvändiga åtgärder, finns det en risk för att de berörda tjänsteleverantörerna inte kommer att ha incitament nog för att tillämpa rimliga priser om det inte vidtas ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

4.4

För att inte förlora ytterligare tid godkänner EESK att kommissionen använder sig av en förordning. EESK uttrycker dock sin oro för att de rekommenderade åtgärderna i nämnda förordning inte kommer att vara tillräckligt effektiva. Genom att begränsa sig till att införa insyn i taxor och terminalavgiftsandelar, offentliggöra referensanbud och att bedöma taxornas överkomlighet, som trots allt är nödvändiga åtgärder, finns det en risk för att de berörda tjänsteleverantörerna inte kommer att ha incitament nog för att tillämpa rimliga priser om det inte vidtas ytterligare åtgärder.

| 4.5 | EESK beklagar att kommissionen skjuter upp införandet av eventuella mer tvingande åtgärder till slutet av 2018 i väntan på en utvärderingsrapport om tillämpningen av den aktuella förordningen. I sin rapport avser kommissionen bedöma om priserna för gränsöverskridande paketleveranstjänster har blivit mer överkomliga och om tillträdet till de gränsöverskridande grossistmarknaderna beviljas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt av de tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster. Kommissionen ger dock ingen indikation på hur man tänker gå till väga i framtiden om ovan nämnda förbättring och icke-diskriminerande tillträde inte förverkligas. |
| --- | --- |

4.5

EESK beklagar att kommissionen skjuter upp införandet av eventuella mer tvingande åtgärder till slutet av 2018 i väntan på en utvärderingsrapport om tillämpningen av den aktuella förordningen. I sin rapport avser kommissionen bedöma om priserna för gränsöverskridande paketleveranstjänster har blivit mer överkomliga och om tillträdet till de gränsöverskridande grossistmarknaderna beviljas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt av de tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster. Kommissionen ger dock ingen indikation på hur man tänker gå till väga i framtiden om ovan nämnda förbättring och icke-diskriminerande tillträde inte förverkligas.

| 4.6 | EESK hade hellre sett att kommissionen, såsom den gjorde när det gäller roamingavgifterna för mobiltelefoni, åtminstone gör en sista vädjan till alla leverantörer av gränsöverskridande paketleveranstjänster om att sänka sina taxor och att kommissionen redan nu tillkännager att man, om så inte sker, tänker vidta åtgärder genom en förordning och genom att fastställa ett tak för taxorna. |
| --- | --- |

4.6

EESK hade hellre sett att kommissionen, såsom den gjorde när det gäller roamingavgifterna för mobiltelefoni, åtminstone gör en sista vädjan till alla leverantörer av gränsöverskridande paketleveranstjänster om att sänka sina taxor och att kommissionen redan nu tillkännager att man, om så inte sker, tänker vidta åtgärder genom en förordning och genom att fastställa ett tak för taxorna.

| 4.7 | Dessutom gäller förslagen i förordningen om öppenhet om taxorna och terminalavgiftsandelarna, offentliggörande av ett referensanbud, bedömning av prisernas överkomlighet samt öppet och icke-diskriminerande gränsöverskridande tillträde endast tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster. |
| --- | --- |

4.7

Dessutom gäller förslagen i förordningen om öppenhet om taxorna och terminalavgiftsandelarna, offentliggörande av ett referensanbud, bedömning av prisernas överkomlighet samt öppet och icke-diskriminerande gränsöverskridande tillträde endast tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster som erbjuder paketleveranstjänster.

| 4.8 | Men när det gäller marknaden för paketleveranser i sin helhet varierar andelen för tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster mellan 10 % (Bulgarien, Spanien, Förenade kungariket, Italien) och 25 % (Tjeckien, Danmark, Frankrike, Estland) samtidigt som endast en bråkdel (5–10 %) av dessa paket omfattas av skyldigheter som gäller samhällsomfattande tjänster. Därav följer att förordningen endast gäller en liten del av marknaden, som samtidigt är nödvändig för konsumenter och små och medelstora företag i avlägsna områden som inte har några andra alternativ. |
| --- | --- |

4.8

Men när det gäller marknaden för paketleveranser i sin helhet varierar andelen för tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster mellan 10 % (Bulgarien, Spanien, Förenade kungariket, Italien) och 25 % (Tjeckien, Danmark, Frankrike, Estland) samtidigt som endast en bråkdel (5–10 %) av dessa paket omfattas av skyldigheter som gäller samhällsomfattande tjänster. Därav följer att förordningen endast gäller en liten del av marknaden, som samtidigt är nödvändig för konsumenter och små och medelstora företag i avlägsna områden som inte har några andra alternativ.

| 4.9 | När det gäller bedömningen av prisernas överkomlighet har EESK i flera års tid begärt ett förtydligande av begreppet överkomlighet när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det införs lagstiftningsåtgärder som tvingar medlemsstaterna att fastställa indikatorer för att avgöra överkomlighet (3). EESK anser därför att bestämmelserna i förordningen i fråga utgör ett första steg i rätt riktning, eftersom en sådan bedömning bör åtföljas av lämpliga åtgärder i förekommande fall. |
| --- | --- |

4.9

När det gäller bedömningen av prisernas överkomlighet har EESK i flera års tid begärt ett förtydligande av begreppet överkomlighet när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det införs lagstiftningsåtgärder som tvingar medlemsstaterna att fastställa indikatorer för att avgöra överkomlighet (3). EESK anser därför att bestämmelserna i förordningen i fråga utgör ett första steg i rätt riktning, eftersom en sådan bedömning bör åtföljas av lämpliga åtgärder i förekommande fall.

| 4.10 | Den bedömning som föreskrivs i förordningen begränsas dock till att endast gälla taxor för kategorier av försändelser som finns i den offentliggjorda förteckning över gränsöverskridande taxor som avses i förordningens bilaga, dvs. paket på 0,5, 1, 2 eller 5 kilogram (med eller utan spårning och positionering). ESSK anser att denna bedömning bör utökas till paket på 10, 15 och 20 kilogram i en eventuell framtida förordning för taxor för gränsöverskridande paketleveranser. |
| --- | --- |

4.10

Den bedömning som föreskrivs i förordningen begränsas dock till att endast gälla taxor för kategorier av försändelser som finns i den offentliggjorda förteckning över gränsöverskridande taxor som avses i förordningens bilaga, dvs. paket på 0,5, 1, 2 eller 5 kilogram (med eller utan spårning och positionering). ESSK anser att denna bedömning bör utökas till paket på 10, 15 och 20 kilogram i en eventuell framtida förordning för taxor för gränsöverskridande paketleveranser.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Copenhagen Economics, ”E-commerce and delivery”. En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU (COM(2012) 698 final).

1

(2)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 51.

2

(3)  EUT C 177, 11.6.2014, s. 24.

3

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/110

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Rapport om konkurrenspolitiken 2015

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

(2017/C 034/17)

| Föredragande: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Föredragande:

Juan MENDOZA CASTRO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 17.8.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 17.8.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar 2015 års rapport, och anser att en konkurrenspolitik som bygger på jämlikhet i alla sektorer är grundläggande för EU:s sociala ekonomi och marknadsekonomi. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar 2015 års rapport, och anser att en konkurrenspolitik som bygger på jämlikhet i alla sektorer är grundläggande för EU:s sociala ekonomi och marknadsekonomi.

| 1.2 | Import som bygger på illojal konkurrens utgör en fara för de europeiska företagen. Antidumpningsåtgärder är nödvändiga för att rädda jobben och skydda de ekonomiska sektorer som berörs. |
| --- | --- |

1.2

Import som bygger på illojal konkurrens utgör en fara för de europeiska företagen. Antidumpningsåtgärder är nödvändiga för att rädda jobben och skydda de ekonomiska sektorer som berörs.

| 1.3 | EESK delar oron bland EU:s små och medelstora företag, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer inför möjligheten att Kina erhåller status som marknadsekonomi. |
| --- | --- |

1.3

EESK delar oron bland EU:s små och medelstora företag, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer inför möjligheten att Kina erhåller status som marknadsekonomi.

| 1.4 | Små och medelstora företag, som är ytterst viktiga för den ekonomiska återhämtningen, är mest sårbara för missbruk av dominerande ställning. |
| --- | --- |

1.4

Små och medelstora företag, som är ytterst viktiga för den ekonomiska återhämtningen, är mest sårbara för missbruk av dominerande ställning.

| 1.5 | Kontrollen av statligt stöd möjliggör en mer effektiv användning av medlen och förbättrar de offentliga finanserna. Sådant stöd kan dock vara avgörande för att garantera tillhandahållandet av ekonomiska tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

1.5

Kontrollen av statligt stöd möjliggör en mer effektiv användning av medlen och förbättrar de offentliga finanserna. Sådant stöd kan dock vara avgörande för att garantera tillhandahållandet av ekonomiska tjänster av allmänt intresse.

| 1.6 | EESK rekommenderar att man förbättrar informationen om det statliga stöd som beviljas för att främja ökad offentlighet och öppenhet. |
| --- | --- |

1.6

EESK rekommenderar att man förbättrar informationen om det statliga stöd som beviljas för att främja ökad offentlighet och öppenhet.

| 1.7 | Ett litet antal globala aktörer från tredjeländer kontrollerar den digitala innovationen, och det är därför av yttersta vikt att EU säkrar sin ledande ställning med hjälp av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

1.7

Ett litet antal globala aktörer från tredjeländer kontrollerar den digitala innovationen, och det är därför av yttersta vikt att EU säkrar sin ledande ställning med hjälp av den digitala inre marknaden.

| 1.8 | Den stora utmaningen för den europeiska konkurrenspolitiken i en sektor som domineras av giganter på teknikområdet är att säkerställa konsumenternas tillgång till de bästa produkterna och de bästa priserna och att alla företag, stora som små, konkurrerar på en öppen marknad och utifrån sina produkters förtjänster. EESK anser att EU:s åtgärder i allmänhet är balanserade och lämpliga med hänsyn till regelverket, trots att de får viss kritik. |
| --- | --- |

1.8

Den stora utmaningen för den europeiska konkurrenspolitiken i en sektor som domineras av giganter på teknikområdet är att säkerställa konsumenternas tillgång till de bästa produkterna och de bästa priserna och att alla företag, stora som små, konkurrerar på en öppen marknad och utifrån sina produkters förtjänster. EESK anser att EU:s åtgärder i allmänhet är balanserade och lämpliga med hänsyn till regelverket, trots att de får viss kritik.

| 1.9 | Europeiska energiunionen har åstadkommit viktiga framsteg när det gäller energiförsörjningstrygghet (vilket innebär en strategisk framgång), minskning av växthusgaser, främjande av förnybara energikällor och ökade valmöjligheter för konsumenterna. Europeiska energiunionen står dock inför stora utmaningar i samband med energikostnaderna, den ökande sammanlänkningen av näten och ledarskapet för genomförandet av Parisavtalet. |
| --- | --- |

1.9

Europeiska energiunionen har åstadkommit viktiga framsteg när det gäller energiförsörjningstrygghet (vilket innebär en strategisk framgång), minskning av växthusgaser, främjande av förnybara energikällor och ökade valmöjligheter för konsumenterna. Europeiska energiunionen står dock inför stora utmaningar i samband med energikostnaderna, den ökande sammanlänkningen av näten och ledarskapet för genomförandet av Parisavtalet.

| 1.10 | Inom energisektorn bör koncentrationskontrollen ta hänsyn till förväntade fusioner och förvärv för att sänka produktionskostnaderna, vilket kommer att reducera antalet företag. |
| --- | --- |

1.10

Inom energisektorn bör koncentrationskontrollen ta hänsyn till förväntade fusioner och förvärv för att sänka produktionskostnaderna, vilket kommer att reducera antalet företag.

| 1.11 | Förordning (EG) nr 1/2003 har stärkt de nationella konkurrensmyndigheterna och bidragit till att befästa EU:s konkurrenspolitiks internationella anseende. Samordningen mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och mellan dessa och kommissionen gör åtgärderna mer effektiva när det gäller gränsöverskridande transaktioner. |
| --- | --- |

1.11

Förordning (EG) nr 1/2003 har stärkt de nationella konkurrensmyndigheterna och bidragit till att befästa EU:s konkurrenspolitiks internationella anseende. Samordningen mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och mellan dessa och kommissionen gör åtgärderna mer effektiva när det gäller gränsöverskridande transaktioner.

| 1.12 | Vad gäller finanskrisen betonar EESK på nytt att risken för att skattebetalarna får stå för kostnaderna för att rädda bankerna måste reduceras. |
| --- | --- |

1.12

Vad gäller finanskrisen betonar EESK på nytt att risken för att skattebetalarna får stå för kostnaderna för att rädda bankerna måste reduceras.

| 1.13 | EESK kräver att de EU-regler som begränsar förmedlingsavgifterna för kredit- och betalkort ska tillämpas oberoende av i vilket land utfärdaren har sitt säte och att bankerna inte ska hindras från att erbjuda lägre förmedlingsavgifter än detaljhandlare i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). |
| --- | --- |

1.13

EESK kräver att de EU-regler som begränsar förmedlingsavgifterna för kredit- och betalkort ska tillämpas oberoende av i vilket land utfärdaren har sitt säte och att bankerna inte ska hindras från att erbjuda lägre förmedlingsavgifter än detaljhandlare i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

| 1.14 | EESK betonar att kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att främja konkurrens genom att minska de skattebaserade snedvridningar som uppkommer på grund av att de 28 skattesystemen inte har anpassats till varandra. |
| --- | --- |

1.14

EESK betonar att kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att främja konkurrens genom att minska de skattebaserade snedvridningar som uppkommer på grund av att de 28 skattesystemen inte har anpassats till varandra.

| 1.15 | Den generalisering av konkurrenssystemen som globaliseringen har lett till gör det absolut nödvändigt att samarbeta internationellt. EESK betonar behovet av att EU har tillräckliga resurser för att bibehålla sin röst, som man för närvarande lyssnar på och respekterar, med hänsyn till de ökande kraven och deltagandet i olika forum (OECD, Unctad, internationella konkurrensnätverket). |
| --- | --- |

1.15

Den generalisering av konkurrenssystemen som globaliseringen har lett till gör det absolut nödvändigt att samarbeta internationellt. EESK betonar behovet av att EU har tillräckliga resurser för att bibehålla sin röst, som man för närvarande lyssnar på och respekterar, med hänsyn till de ökande kraven och deltagandet i olika forum (OECD, Unctad, internationella konkurrensnätverket).

2.   Konkurrensrapporten 2015

| 2.1 | Kommissionen påpekar att ”[e]n kraftfull och effektiv konkurrenspolitik inom EU [...] alltid [har] varit en hörnsten i det europeiska projektet”. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen påpekar att ”[e]n kraftfull och effektiv konkurrenspolitik inom EU [...] alltid [har] varit en hörnsten i det europeiska projektet”.

| 2.2 | Rapportens centrala aspekter grupperas i följande tre kapitel:






  — | Konkurrenspolitiken stimulerar innovation och investeringar i hela EU. |
| --- | --- | --- |

2.2

Rapportens centrala aspekter grupperas i följande tre kapitel:

—

Konkurrenspolitiken stimulerar innovation och investeringar i hela EU.

| — | Utnyttjande av den digitala inre marknadens möjligheter. |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av den digitala inre marknadens möjligheter.

| — | Skapandet av en integrerad och klimatvänlig europeisk energiunion. |
| --- | --- |

—

Skapandet av en integrerad och klimatvänlig europeisk energiunion.

| 2.3 | Kommissionen informerar om sina specifika åtgärder inom dessa områden, och betonar att man i tillämpningen av regelverket har haft som vägledande principer att värna opartiskhet, upprätthålla rättsstatsprincipen och tjäna det gemensamma europeiska intresset. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen informerar om sina specifika åtgärder inom dessa områden, och betonar att man i tillämpningen av regelverket har haft som vägledande principer att värna opartiskhet, upprätthålla rättsstatsprincipen och tjäna det gemensamma europeiska intresset.

| 2.4 | Antalet konkurrensordningar har under de senaste 25 åren ökat kraftigt i hela världen, och gått från runt 20 i början av 1990-talet till ungefär 130 år 2015, och de omfattar 85 % av världsbefolkningen. |
| --- | --- |

2.4

Antalet konkurrensordningar har under de senaste 25 åren ökat kraftigt i hela världen, och gått från runt 20 i början av 1990-talet till ungefär 130 år 2015, och de omfattar 85 % av världsbefolkningen.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   
  EU:s konkurrenspolitik

| 3.1.1 | EESK välkomnar 2015 års rapport, som tar upp grundläggande områden för den ekonomiska utvecklingen och EU-medborgarnas välfärd. |
| --- | --- |

3.1.1

EESK välkomnar 2015 års rapport, som tar upp grundläggande områden för den ekonomiska utvecklingen och EU-medborgarnas välfärd.

| 3.1.2 | En konkurrenspolitik som bygger på lika villkor inom alla sektorer är en hörnsten i den sociala marknadsekonomin i Europa. Den är även ett viktigt instrument för att säkerställa en väl fungerande inre marknad som är dynamisk, effektiv, hållbar och innovativ, samt för att främja den ekonomiska tillväxten, skapandet av arbetstillfällen och konkurrensen på den globala arenan. |
| --- | --- |

3.1.2

En konkurrenspolitik som bygger på lika villkor inom alla sektorer är en hörnsten i den sociala marknadsekonomin i Europa. Den är även ett viktigt instrument för att säkerställa en väl fungerande inre marknad som är dynamisk, effektiv, hållbar och innovativ, samt för att främja den ekonomiska tillväxten, skapandet av arbetstillfällen och konkurrensen på den globala arenan.

| 3.1.3 | Konkurrenspolitiken bör inte förhindra uppkomsten av ledande industrier inom den europeiska ekonomin. För att vara effektiv och trovärdig bör den inte enbart inrikta sig på sänkta konsumentpriser, utan den bör även främja de europeiska företagens utveckling och konkurrenskraft på världsmarknaden. |
| --- | --- |

3.1.3

Konkurrenspolitiken bör inte förhindra uppkomsten av ledande industrier inom den europeiska ekonomin. För att vara effektiv och trovärdig bör den inte enbart inrikta sig på sänkta konsumentpriser, utan den bör även främja de europeiska företagens utveckling och konkurrenskraft på världsmarknaden.

| 3.1.4 | En kraftfull industriell bas är ytterst viktig för välståndet och tillväxten. Med tanke på de hot som den illojala konkurrensen innebär för de europeiska företagen påminner EESK om att antidumpningsåtgärderna räddar tiotusentals direkta och indirekta arbetstillfällen samt skyddar de ekonomiska sektorerna mot illojal importpolitik. |
| --- | --- |

3.1.4

En kraftfull industriell bas är ytterst viktig för välståndet och tillväxten. Med tanke på de hot som den illojala konkurrensen innebär för de europeiska företagen påminner EESK om att antidumpningsåtgärderna räddar tiotusentals direkta och indirekta arbetstillfällen samt skyddar de ekonomiska sektorerna mot illojal importpolitik.

| 3.1.5 | Import under förhållanden som präglas av dumpning utgör illojal konkurrens som äventyrar tusentals arbetstillfällen i EU. EESK anser att Kina knappast kan sägas agera enligt marknadsvillkoren eftersom landet inte uppfyller fyra av de fem kriterier som fastställts som praxis av kommissionen och enligt förordning (EG) nr 1225/2009 (1). |
| --- | --- |

3.1.5

Import under förhållanden som präglas av dumpning utgör illojal konkurrens som äventyrar tusentals arbetstillfällen i EU. EESK anser att Kina knappast kan sägas agera enligt marknadsvillkoren eftersom landet inte uppfyller fyra av de fem kriterier som fastställts som praxis av kommissionen och enligt förordning (EG) nr 1225/2009 (1).

| 3.1.6 | EU:s strukturfonder bör inte användas för att direkt eller indirekt stödja utflyttning av tjänster eller tillverkning till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.6

EU:s strukturfonder bör inte användas för att direkt eller indirekt stödja utflyttning av tjänster eller tillverkning till andra medlemsstater.

| 3.1.7 | Små och medelstora företag är grundpelarna i den ekonomiska återhämtningen i Europa. Det är också dessa företag som, på grund av sin storlek, är mest sårbara för missbruk av dominerande ställning, vilket ofta leder till att de tvingas lägga ned. Detta bör särskilt uppmärksammas i konkurrenspolitiken, framför allt när det gäller stora företagsgrupper. |
| --- | --- |

3.1.7

Små och medelstora företag är grundpelarna i den ekonomiska återhämtningen i Europa. Det är också dessa företag som, på grund av sin storlek, är mest sårbara för missbruk av dominerande ställning, vilket ofta leder till att de tvingas lägga ned. Detta bör särskilt uppmärksammas i konkurrenspolitiken, framför allt när det gäller stora företagsgrupper.

| 3.1.8 | EESK framhåller återigen att det inte finns någon verklig rättslig mekanism för kollektiv talan som möjliggör ett effektivt genomförande av rätten till skadestånd för personer som drabbats av konkurrensbegränsande metoder och vidhåller sin uppfattning att direktiv 2014/104/EU av den 26 november 2014 och rekommendationen om gemensamma principer för mekanismer för kollektiv talan i samband med överträdelser av konkurrensrätten inte innehåller de rättsmedel som är nödvändiga för att kollektivt skydda offrens rättigheter i samband med sådana överträdelser. |
| --- | --- |

3.1.8

EESK framhåller återigen att det inte finns någon verklig rättslig mekanism för kollektiv talan som möjliggör ett effektivt genomförande av rätten till skadestånd för personer som drabbats av konkurrensbegränsande metoder och vidhåller sin uppfattning att direktiv 2014/104/EU av den 26 november 2014 och rekommendationen om gemensamma principer för mekanismer för kollektiv talan i samband med överträdelser av konkurrensrätten inte innehåller de rättsmedel som är nödvändiga för att kollektivt skydda offrens rättigheter i samband med sådana överträdelser.

3.2   
  Statligt stöd

| 3.2.1 | Moderniseringen av de statliga stödåtgärderna tillåter EU att använda resurserna mer effektivt samt att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna. Den bidrar dessutom till att medlemsstaterna kan uppfylla Europa 2020-strategin när det gäller tillväxt och budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

3.2.1

Moderniseringen av de statliga stödåtgärderna tillåter EU att använda resurserna mer effektivt samt att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna. Den bidrar dessutom till att medlemsstaterna kan uppfylla Europa 2020-strategin när det gäller tillväxt och budgetkonsolidering.

| 3.2.2 | Statligt stöd kan dock vara nödvändigt för att säkerställa tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom energi, transport och telekommunikation. Det är även ofta det effektivaste politiska verktyget för att garantera tillhandahållande av tjänster som är centrala för att säkra de ekonomiska och sociala förhållandena i isolerade, avlägsna eller perifera områden och öregioner inom unionen. |
| --- | --- |

3.2.2

Statligt stöd kan dock vara nödvändigt för att säkerställa tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom energi, transport och telekommunikation. Det är även ofta det effektivaste politiska verktyget för att garantera tillhandahållande av tjänster som är centrala för att säkra de ekonomiska och sociala förhållandena i isolerade, avlägsna eller perifera områden och öregioner inom unionen.

| 3.2.3 | EESK anser det nödvändigt att bibehålla samstämmigheten mellan konkurrenspolitiken och unionens övriga politikområden, i synnerhet i fall som rör investeringar för att främja innovation och forskning, som de som rör forskning, utveckling och innovation, riskfinansiering och utbyggnad av bredband. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK anser det nödvändigt att bibehålla samstämmigheten mellan konkurrenspolitiken och unionens övriga politikområden, i synnerhet i fall som rör investeringar för att främja innovation och forskning, som de som rör forskning, utveckling och innovation, riskfinansiering och utbyggnad av bredband.

| 3.2.4 | EU-medborgarna anser sig inte vara tillräckligt informerade om det komplexa statliga stödsystemet och framhåller svårigheten att få åtkomst till information om vilka företag som mottar sådant stöd (2). För att uppnå mer offentlighet och öppenhet föreslår EESK att mottagarna av det statliga stödet, dess belopp och syfte offentliggörs i varje enskilt fall inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2.4

EU-medborgarna anser sig inte vara tillräckligt informerade om det komplexa statliga stödsystemet och framhåller svårigheten att få åtkomst till information om vilka företag som mottar sådant stöd (2). För att uppnå mer offentlighet och öppenhet föreslår EESK att mottagarna av det statliga stödet, dess belopp och syfte offentliggörs i varje enskilt fall inom medlemsstaterna.

3.3   
  Konkurrens på den inre digitala marknaden

| 3.3.1 | Den inre digitala marknaden är en grundläggande EU-strategi för att sätta stopp för fragmenteringen av många nationella marknader och sammanfoga dem till en europeisk (3). Ett litet antal globala aktörer från tredjeländer kontrollerar den digitala innovationen, och det är därför av yttersta vikt att EU säkrar sin ledande ställning med hjälp av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

3.3.1

Den inre digitala marknaden är en grundläggande EU-strategi för att sätta stopp för fragmenteringen av många nationella marknader och sammanfoga dem till en europeisk (3). Ett litet antal globala aktörer från tredjeländer kontrollerar den digitala innovationen, och det är därför av yttersta vikt att EU säkrar sin ledande ställning med hjälp av den digitala inre marknaden.

| 3.3.2 | Den stora utmaningen för den europeiska konkurrenspolitiken i en sektor som domineras av giganter på teknikområdet är att säkerställa konsumenternas tillgång till de bästa produkterna till de bästa priserna och att alla företag, stora som små, konkurrerar på en öppen marknad och utifrån sina produkters förtjänster. |
| --- | --- |

3.3.2

Den stora utmaningen för den europeiska konkurrenspolitiken i en sektor som domineras av giganter på teknikområdet är att säkerställa konsumenternas tillgång till de bästa produkterna till de bästa priserna och att alla företag, stora som små, konkurrerar på en öppen marknad och utifrån sina produkters förtjänster.

| 3.3.3 | Fall som kommissionen undersöker:






  — | Söktjänster på internet. Kommissionens invändningar kommer sig av att Google systematiskt gynnar sina egna produkter vid prisjämförelser. Man undersöker dessutom tre andra rapporterade ärenden. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Fall som kommissionen undersöker:

—

Söktjänster på internet. Kommissionens invändningar kommer sig av att Google systematiskt gynnar sina egna produkter vid prisjämförelser. Man undersöker dessutom tre andra rapporterade ärenden.

| — | E-böcker. Amazon inför klausuler som kan kringgå konkurrensen, exempelvis rätten att informeras om bättre eller alternativa villkor som dess konkurrenter erbjuder. |
| --- | --- |

—

E-böcker. Amazon inför klausuler som kan kringgå konkurrensen, exempelvis rätten att informeras om bättre eller alternativa villkor som dess konkurrenter erbjuder.

| — | Tillhandahållande av gränsöverskridande betaltelevisionstjänster i Förenade kungariket och Irland. Licensavtalen mellan SKY UK och sex stora filmstudior i Förenta staterna kräver att Sky UK blockerar åtkomsten utanför sitt tillåtna område. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av gränsöverskridande betaltelevisionstjänster i Förenade kungariket och Irland. Licensavtalen mellan SKY UK och sex stora filmstudior i Förenta staterna kräver att Sky UK blockerar åtkomsten utanför sitt tillåtna område.

| — | Mobil utrustning som smarttelefoner och surfplattor. Bland annat kräver Android att tillverkarna förinstallerar Google Search och Googles webbläsare Chrome och tvingar dem att välja Google Search som standardsöktjänst i sina enheter som villkor för att bevilja dem licenser för bestämda applikationer som är unika för Google. |
| --- | --- |

—

Mobil utrustning som smarttelefoner och surfplattor. Bland annat kräver Android att tillverkarna förinstallerar Google Search och Googles webbläsare Chrome och tvingar dem att välja Google Search som standardsöktjänst i sina enheter som villkor för att bevilja dem licenser för bestämda applikationer som är unika för Google.

| — | Spel med basbandschip som används i elektronisk utrustning. Man undersöker om Qualcomm, världens ledande leverantör, har erbjudit en ledande producent av smarttelefoner och surfplattor ekonomiska incitament under villkor att de bara använder deras produkter. |
| --- | --- |

—

Spel med basbandschip som används i elektronisk utrustning. Man undersöker om Qualcomm, världens ledande leverantör, har erbjudit en ledande producent av smarttelefoner och surfplattor ekonomiska incitament under villkor att de bara använder deras produkter.

| 3.3.4 | I allmänhet gäller det potentiella monopolistiska metoder och missbruk av dominerande ställning. Den tekniska komplexiteten och de betydande konsekvenserna av de undersökta fallen för med sig kritik, bland annat att EU ”har förklarat krig mot Silicon Valley”. EESK instämmer inte i denna kritik och stöder kommissionens åtgärder som den anser vara balanserade och i enlighet med regelverket. |
| --- | --- |

3.3.4

I allmänhet gäller det potentiella monopolistiska metoder och missbruk av dominerande ställning. Den tekniska komplexiteten och de betydande konsekvenserna av de undersökta fallen för med sig kritik, bland annat att EU ”har förklarat krig mot Silicon Valley”. EESK instämmer inte i denna kritik och stöder kommissionens åtgärder som den anser vara balanserade och i enlighet med regelverket.

| 3.3.5 | Google – som 2015 hade 74,5 miljarder dollar i intäkter – har en dominerande ställning inom EES med mer än 90 % av marknaden för allmänna söktjänster på internet, operativsystem med licens för smarta mobiler och butiker för applikationer till det mobila operativsystemet Android. Det hävdas att kommissionens undersökning undergräver möjligheten att EU förvandlas till ett centrum för innovativa idéer och att den bygger på felaktiga tekniska grunder. Förenta staternas federala handelskommissions tekniska avdelningar drog dock år 2012 slutsatsen att Google, som kontrollerar två tredjedelar av den nordamerikanska marknaden, bedrev konkurrensbegränsande taktik och gjorde sig skyldig till missbruk av dominerande ställning till skada för användare och konkurrenter (4). I en utredning som genomfördes i detta land kom man fram till samma slutsats (5). |
| --- | --- |

3.3.5

Google – som 2015 hade 74,5 miljarder dollar i intäkter – har en dominerande ställning inom EES med mer än 90 % av marknaden för allmänna söktjänster på internet, operativsystem med licens för smarta mobiler och butiker för applikationer till det mobila operativsystemet Android. Det hävdas att kommissionens undersökning undergräver möjligheten att EU förvandlas till ett centrum för innovativa idéer och att den bygger på felaktiga tekniska grunder. Förenta staternas federala handelskommissions tekniska avdelningar drog dock år 2012 slutsatsen att Google, som kontrollerar två tredjedelar av den nordamerikanska marknaden, bedrev konkurrensbegränsande taktik och gjorde sig skyldig till missbruk av dominerande ställning till skada för användare och konkurrenter (4). I en utredning som genomfördes i detta land kom man fram till samma slutsats (5).

3.4   
  En europeisk energiunion som respekterar klimatet

| 3.4.1 | Europeiska energiunionen uppvisar viktiga framsteg:






  — | Energiförsörjningstrygghet: EU har haft en strategisk framgång och är för närvarande mycket bättre förberett på att hantera en kris såsom den som inträffade 2009. Europas beroende av gas från Ryssland har minskats till en tredjedel och den interna infrastrukturen för gas, möjligheterna till extern försörjning och lagring har förbättrats avsevärt. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Europeiska energiunionen uppvisar viktiga framsteg:

—

Energiförsörjningstrygghet: EU har haft en strategisk framgång och är för närvarande mycket bättre förberett på att hantera en kris såsom den som inträffade 2009. Europas beroende av gas från Ryssland har minskats till en tredjedel och den interna infrastrukturen för gas, möjligheterna till extern försörjning och lagring har förbättrats avsevärt.

| — | 20-20-20-målen, som ska uppnås senast 2020, för att minska utsläppen av växthusgaser och öka användningen av förnybara energikällor kan komma att uppfyllas i förtid och energieffektiviteten verkar utvecklas nästan som önskat. Detta beror dock till viss del på den ekonomiska nedgången. |
| --- | --- |

—

20-20-20-målen, som ska uppnås senast 2020, för att minska utsläppen av växthusgaser och öka användningen av förnybara energikällor kan komma att uppfyllas i förtid och energieffektiviteten verkar utvecklas nästan som önskat. Detta beror dock till viss del på den ekonomiska nedgången.

| — | Marknaderna har öppnats och konsumenternas valmöjligheter har ökat. |
| --- | --- |

—

Marknaderna har öppnats och konsumenternas valmöjligheter har ökat.

| 3.4.2 | Emellertid bör EESK – som redan har uttalat sitt stöd för ramstrategin från 2015 (6)– särskilt betona de stora utmaningarna som EU står inför de närmaste åren, nämligen följande:






  — | Sänka energikostnaderna, som fortfarande är mycket höga för den europeiska konsumenten, pga. de sociala konsekvenserna (risk för energifattigdom) och de ekonomiska konsekvenserna (allvarlig påverkan på små och medelstora företag) samt företagens externa konkurrens (energi är väsentligt billigare på andra marknader, exempelvis i Förenta staterna). |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Emellertid bör EESK – som redan har uttalat sitt stöd för ramstrategin från 2015 (6)– särskilt betona de stora utmaningarna som EU står inför de närmaste åren, nämligen följande:

—

Sänka energikostnaderna, som fortfarande är mycket höga för den europeiska konsumenten, pga. de sociala konsekvenserna (risk för energifattigdom) och de ekonomiska konsekvenserna (allvarlig påverkan på små och medelstora företag) samt företagens externa konkurrens (energi är väsentligt billigare på andra marknader, exempelvis i Förenta staterna).

| — | Förbättra integrationen av marknaderna genom att öka sammanlänkningen av näten. |
| --- | --- |

—

Förbättra integrationen av marknaderna genom att öka sammanlänkningen av näten.

| — | Anta en ledarroll i genomförandet av målen från klimatmötet COP21 i Paris, för att framgångsrikt uppnå den radikala förändring som en lönsam, gradvis övergång till en koldioxidsnål ekonomi innebär. |
| --- | --- |

—

Anta en ledarroll i genomförandet av målen från klimatmötet COP21 i Paris, för att framgångsrikt uppnå den radikala förändring som en lönsam, gradvis övergång till en koldioxidsnål ekonomi innebär.

| 3.4.3 | EESK stöder kommissionen i den konsekventa tillämpningen av antimonopollagstiftningen vilken är grundläggande för att hantera de dominerande aktörernas missbruk på marknaden. Det rättsligt bindande avtalet som upprättades mellan kommissionen och Bulgarian Energy Holding bör framhävas. |
| --- | --- |

3.4.3

EESK stöder kommissionen i den konsekventa tillämpningen av antimonopollagstiftningen vilken är grundläggande för att hantera de dominerande aktörernas missbruk på marknaden. Det rättsligt bindande avtalet som upprättades mellan kommissionen och Bulgarian Energy Holding bör framhävas.

| 3.4.4 | Energisektorn mottog 122 miljarder euro i offentligt stöd år 2012 (EU-28) (7). Utan sådant stöd skulle den redan höga kostnad som energi utgör för konsumenterna vara omöjlig att klara av. Vid tillämpningen av politiken för offentligt stöd (8) bör kommissionen beakta att produktionen av vissa typer av förnybar energi – de största stödmottagarna (44 miljarder euro) – har höga produktionskostnader, vilket hindrar leverantörsföretagen från att vara konkurrenskraftiga på marknaden. |
| --- | --- |

3.4.4

Energisektorn mottog 122 miljarder euro i offentligt stöd år 2012 (EU-28) (7). Utan sådant stöd skulle den redan höga kostnad som energi utgör för konsumenterna vara omöjlig att klara av. Vid tillämpningen av politiken för offentligt stöd (8) bör kommissionen beakta att produktionen av vissa typer av förnybar energi – de största stödmottagarna (44 miljarder euro) – har höga produktionskostnader, vilket hindrar leverantörsföretagen från att vara konkurrenskraftiga på marknaden.

| 3.4.5 | EESK noterar att kommissionen har godkänt (9) nordamerikanska General Electrics (GE) förvärv av Alstoms energiverksamheter. |
| --- | --- |

3.4.5

EESK noterar att kommissionen har godkänt (9) nordamerikanska General Electrics (GE) förvärv av Alstoms energiverksamheter.

| 3.4.6 | Kommissionen påpekar att ”EU:s kontroll av företagskoncentrationer [...] fortsättningsvis [var] ett effektivt verktyg för att hålla EU:s energimarknad öppen”. Detta bör kombineras med det faktum att de låga oljepriserna kan göra företagsfusioner oundvikliga för att sänka produktionskostnaderna. I några prognoser anges att företagen som producerar olja och gas kommer att minska med en tredjedel. |
| --- | --- |

3.4.6

Kommissionen påpekar att ”EU:s kontroll av företagskoncentrationer [...] fortsättningsvis [var] ett effektivt verktyg för att hålla EU:s energimarknad öppen”. Detta bör kombineras med det faktum att de låga oljepriserna kan göra företagsfusioner oundvikliga för att sänka produktionskostnaderna. I några prognoser anges att företagen som producerar olja och gas kommer att minska med en tredjedel.

4.   Förstärkning av EU:s inre marknad

4.1   
  Skatter

| 4.1.1 | EESK instämmer i att transparens och en rättvis fördelning av skattebördan är nödvändig för den inre marknadens existens. Skatteundandragande, skattebedrägerier och skatteparadis innebär en hög kostnad för de europeiska skattebetalarna och leder till att konkurrensen snedvrids. Uppskattningsvis förlorar EU mellan 50 och 70 miljarder euro i skatteintäkter varje år på grund av skatteundandragande, vilket motsvarar drygt 16 % av de offentliga investeringarna i EU. Om man lägger till förlusten av intäkter från laglig – eller påstått laglig – skatteplanering blir skadan ännu större (10). |
| --- | --- |

4.1.1

EESK instämmer i att transparens och en rättvis fördelning av skattebördan är nödvändig för den inre marknadens existens. Skatteundandragande, skattebedrägerier och skatteparadis innebär en hög kostnad för de europeiska skattebetalarna och leder till att konkurrensen snedvrids. Uppskattningsvis förlorar EU mellan 50 och 70 miljarder euro i skatteintäkter varje år på grund av skatteundandragande, vilket motsvarar drygt 16 % av de offentliga investeringarna i EU. Om man lägger till förlusten av intäkter från laglig – eller påstått laglig – skatteplanering blir skadan ännu större (10).

| 4.1.2 | Handlingsplanen för tillämpningen av en rättvis och effektiv bolagsskatt är ett viktigt steg för att minska aggressiv skatteplanering, ett fenomen som urholkar skattebasen i medlemsstaterna och främjar illojal konkurrens (11). |
| --- | --- |

4.1.2

Handlingsplanen för tillämpningen av en rättvis och effektiv bolagsskatt är ett viktigt steg för att minska aggressiv skatteplanering, ett fenomen som urholkar skattebasen i medlemsstaterna och främjar illojal konkurrens (11).

| 4.1.3 | EESK betonar att kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att främja konkurrens genom att minska de skattebaserade snedvridningar som uppkommer på grund av att de 28 skattesystemen inte har anpassats till varandra. Det nuvarande komplicerade systemet för internprissättning som används för transaktioner inom en koncern är särskilt dyrt för företag som är verksamma i EU och utgör en stor börda för dessa. Det leder också till tvister mellan medlemsstaternas myndigheter och resulterar i dubbelbeskattning av företag. Det skulle vara lämpligt att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas för företag med gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

4.1.3

EESK betonar att kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att främja konkurrens genom att minska de skattebaserade snedvridningar som uppkommer på grund av att de 28 skattesystemen inte har anpassats till varandra. Det nuvarande komplicerade systemet för internprissättning som används för transaktioner inom en koncern är särskilt dyrt för företag som är verksamma i EU och utgör en stor börda för dessa. Det leder också till tvister mellan medlemsstaternas myndigheter och resulterar i dubbelbeskattning av företag. Det skulle vara lämpligt att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas för företag med gränsöverskridande verksamhet.

| 4.1.4 | Kommissionen undersöker skatteavtalen mellan några medlemsstater och stora multinationella företag: Luxemburg (Fiat, Starbucks, McDonald’s och Amazon); Nederländerna (Starbucks). Kommissionen anser, i fallet Apple, att företaget tack vare den skattemässiga behandling som det fick kunde undvika beskattning på praktiskt taget hela försäljningen av dess produkter inom EES, varför det ska lämna tillbaka en summa på uppskattningsvis 13 miljarder euro till Irland. Kommittén stöder kommissionen i undersökningen av skatteavtal som kan vara skadliga för konkurrensen, utan att det påverkar det beslut som slutligen kommer att tas. |
| --- | --- |

4.1.4

Kommissionen undersöker skatteavtalen mellan några medlemsstater och stora multinationella företag: Luxemburg (Fiat, Starbucks, McDonald’s och Amazon); Nederländerna (Starbucks). Kommissionen anser, i fallet Apple, att företaget tack vare den skattemässiga behandling som det fick kunde undvika beskattning på praktiskt taget hela försäljningen av dess produkter inom EES, varför det ska lämna tillbaka en summa på uppskattningsvis 13 miljarder euro till Irland. Kommittén stöder kommissionen i undersökningen av skatteavtal som kan vara skadliga för konkurrensen, utan att det påverkar det beslut som slutligen kommer att tas.

4.2   
  Nationella konkurrensmyndigheter

| 4.2.1 | Förordning (EG) nr 1/2003 (12) har stärkt de nationella konkurrensmyndigheterna och bidragit till EU:s konkurrenspolitiks internationella anseende. Förstärkningen av de nationella konkurrensmyndigheterna, som för närvarande hanterar merparten av fallen, har av kommissionen gjorts till föremål för offentligt samråd. Samordningen mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och mellan dessa och kommissionen gör åtgärderna mer effektiva när det gäller gränsöverskridande transaktioner. |
| --- | --- |

4.2.1

Förordning (EG) nr 1/2003 (12) har stärkt de nationella konkurrensmyndigheterna och bidragit till EU:s konkurrenspolitiks internationella anseende. Förstärkningen av de nationella konkurrensmyndigheterna, som för närvarande hanterar merparten av fallen, har av kommissionen gjorts till föremål för offentligt samråd. Samordningen mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och mellan dessa och kommissionen gör åtgärderna mer effektiva när det gäller gränsöverskridande transaktioner.

4.3   
  Kortbetalningar

| 4.3.1 | Även om de olika elektroniska betalningssystemen nu är utbredda globalt, betalas 85 % av konsumenternas inköp kontant. Inom EU är situationen liknande i flera medlemsstater, men i de skandinaviska länderna uppgår de bara till 10 %. Kortbetalningar är i alla händelser avgörande för en fungerande handel och de är mycket viktiga för konsumenterna. Förordning (EU) 2015/751 inför begränsningar på förmedlingsavgifternas belopp (13). |
| --- | --- |

4.3.1

Även om de olika elektroniska betalningssystemen nu är utbredda globalt, betalas 85 % av konsumenternas inköp kontant. Inom EU är situationen liknande i flera medlemsstater, men i de skandinaviska länderna uppgår de bara till 10 %. Kortbetalningar är i alla händelser avgörande för en fungerande handel och de är mycket viktiga för konsumenterna. Förordning (EU) 2015/751 inför begränsningar på förmedlingsavgifternas belopp (13).

| 4.3.2 | Invändningarna mot Mastercard grundar sig i att bankerna förhindras att erbjuda lägre förmedlingsavgifter än detaljhandlare i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och att förmedlingsavgifterna för kort som utfärdats i andra delar av världen är högre. De europeiska konsumentföreningarna har upprepade gånger anmält kreditkortsföretag som Visa och Mastercard för missbruk, då de gynnas av sin dominans på marknaden. EESK uttrycker sin önskan att resultatet av undersökningarna ska leda till att detta hinder avlägsnas och att gränserna för förmedlingsavgifterna som fastställts inom EU tillämpas oberoende av i vilket land korten utfärdas. |
| --- | --- |

4.3.2

Invändningarna mot Mastercard grundar sig i att bankerna förhindras att erbjuda lägre förmedlingsavgifter än detaljhandlare i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och att förmedlingsavgifterna för kort som utfärdats i andra delar av världen är högre. De europeiska konsumentföreningarna har upprepade gånger anmält kreditkortsföretag som Visa och Mastercard för missbruk, då de gynnas av sin dominans på marknaden. EESK uttrycker sin önskan att resultatet av undersökningarna ska leda till att detta hinder avlägsnas och att gränserna för förmedlingsavgifterna som fastställts inom EU tillämpas oberoende av i vilket land korten utfärdas.

4.4   
  Statligt stöd till bankerna

| 4.4.1 | Kommissionen påminner om statligt stöd som beviljats olika banker i en rad länder. Hittills har krisen haft ett högt pris för den europeiske skattebetalaren. För att undvika en total kollaps av banksystemet skyndade regeringarna till sina bankers undsättning med akut stöd på en aldrig tidigare sedd nivå. I eurozonen uppgick det offentliga stödet till finansinstitut till 8 % av BNP mellan 2008 och 2014, varav 3,3 % har betalats tillbaka (14). |
| --- | --- |

4.4.1

Kommissionen påminner om statligt stöd som beviljats olika banker i en rad länder. Hittills har krisen haft ett högt pris för den europeiske skattebetalaren. För att undvika en total kollaps av banksystemet skyndade regeringarna till sina bankers undsättning med akut stöd på en aldrig tidigare sedd nivå. I eurozonen uppgick det offentliga stödet till finansinstitut till 8 % av BNP mellan 2008 och 2014, varav 3,3 % har betalats tillbaka (14).

| 4.4.2 | Utöver den höga kostnaden för statskassan, kan bankräddningarna – som enligt gällande regelverk sedan den 1 januari 2015 (15) måste lösas – innebära en snedvridning av konkurrensen.
  EESK anser att man bör:






  — | Minska skattebetalarnas risk för att få stå för kostnaderna för att rädda banker. |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Utöver den höga kostnaden för statskassan, kan bankräddningarna – som enligt gällande regelverk sedan den 1 januari 2015 (15) måste lösas – innebära en snedvridning av konkurrensen.

EESK anser att man bör:

—

Minska skattebetalarnas risk för att få stå för kostnaderna för att rädda banker.

| — | Bevilja offentliga myndigheter nödvändiga befogenheter för att vidta förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Bevilja offentliga myndigheter nödvändiga befogenheter för att vidta förebyggande åtgärder.

| — | Tilldela resolutionsmyndigheterna befogenhet att sänka värdet på de skulder som inte kan garanteras hos institut med djupa svårigheter och omvandla skulden till kapital (16). |
| --- | --- |

—

Tilldela resolutionsmyndigheterna befogenhet att sänka värdet på de skulder som inte kan garanteras hos institut med djupa svårigheter och omvandla skulden till kapital (16).

5.   Konkurrens i globaliseringens tidevarv

| 5.1 | Den generalisering av konkurrenssystemen som globaliseringen har lett till gör det absolut nödvändigt att samarbeta internationellt. EESK stöder intensivt kommissionens aktiva deltagande i forum som OECD:s konkurrenskommission, Förenta nationernas konferens för handel och utveckling (Unctad) och internationella konkurrensnätverket (ICN). |
| --- | --- |

5.1

Den generalisering av konkurrenssystemen som globaliseringen har lett till gör det absolut nödvändigt att samarbeta internationellt. EESK stöder intensivt kommissionens aktiva deltagande i forum som OECD:s konkurrenskommission, Förenta nationernas konferens för handel och utveckling (Unctad) och internationella konkurrensnätverket (ICN).

| 5.2 | I dessa forum lyssnar man i nuläget på, och respekterar, EU:s röst. Kommittén understryker behovet av att bibehålla materiella och mänskliga resurser i linje med detta ansvar. |
| --- | --- |

5.2

I dessa forum lyssnar man i nuläget på, och respekterar, EU:s röst. Kommittén understryker behovet av att bibehålla materiella och mänskliga resurser i linje med detta ansvar.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 389, 21.10.2016, s. 13. Se även ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status (19 juli 2016) och Granting of Market Economy Status to China, Europaparlamentet, december 2015.

1

ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status

Granting of Market Economy Status to China

(2)  Perception and awareness about transparency of state aid, Eurobarometer, juli 2016.

2

Perception and awareness about transparency of state aid

(3)  EUT C 71, 24.2.2016, s. 65.

3

(4)  http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

4

(5)  Does Google content degrade Google search? Experimental evidence, Harvard Business School 2015.

5

Does Google content degrade Google search? Experimental evidence

(6)  EUT C 383, 17.11.2015, s. 84.

6

(7)  Subsidies and costs of EU energy, 11 november 2014: http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

7

Subsidies and costs of EU energy

(8)  EUT C 200, 28.6.2014, s. 1.

8

(9)  GE har meddelat att mellan 2016 och 2017 avskaffas 6 500 arbetstillfällen i Europa, varav 765 i Frankrike. Le Monde,14 januari 2016.

9

Le Monde,

(10)  Se Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, september 2015.

10

Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union

(11)  EUT C 71, 24.2.2016, s. 42.

11

(12)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Tio år av antitrustregler enligt förordning 1/2003: Resultat och framtidsutsikter:

12

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=celex:52010DC0352

(13)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 1.

13

(14)  ECB:s nyhetsbrev.

14

(15)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 190.

15

(16)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 68.

16

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/117

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020

[COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)]

(2017/C 034/18)

| Föredragande: | Reine-Claude MADER |
| --- | --- |

Föredragande:

Reine-Claude MADER

| Remiss | Europaparlamentet, 22.6.2016 |
| --- | --- |
| | Rådet, 11.7.2016 |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 223/2/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 22.6.2016

Rådet, 11.7.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

223/2/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar att kommissionen beaktar konsumenternas och spararnas intressen och att man stöder deras organisationer. Finansiella tjänster måste ägnas särskild uppmärksamhet på grund av deras tekniska karaktär, som gör dem tämligen otillgängliga för oinvigda, och deras stora betydelse. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar att kommissionen beaktar konsumenternas och spararnas intressen och att man stöder deras organisationer. Finansiella tjänster måste ägnas särskild uppmärksamhet på grund av deras tekniska karaktär, som gör dem tämligen otillgängliga för oinvigda, och deras stora betydelse.

| 1.2 | Kommittén stöder initiativet inom ramen för det pilotprojekt som kommissionen inledde i slutet av 2011 för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster, så att de kan delta i utformningen av EU:s politik på området för finansiella tjänster, och för att bidra till att återupprätta förtroendet för det europeiska finansiella systemet. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén stöder initiativet inom ramen för det pilotprojekt som kommissionen inledde i slutet av 2011 för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster, så att de kan delta i utformningen av EU:s politik på området för finansiella tjänster, och för att bidra till att återupprätta förtroendet för det europeiska finansiella systemet.

| 1.3 | EESK konstaterar att de två icke-statliga organisationerna, Better Finance och Finance Watch, uppfyller villkoren för driftsbidrag från kommissionen genom öppna ansökningsomgångar och att deras åtgärder var föremål för en allmänt positiv bedömning under 2015. |
| --- | --- |

1.3

EESK konstaterar att de två icke-statliga organisationerna, Better Finance och Finance Watch, uppfyller villkoren för driftsbidrag från kommissionen genom öppna ansökningsomgångar och att deras åtgärder var föremål för en allmänt positiv bedömning under 2015.

| 1.4 | Vi anser det dock vara ändamålsenligt att framhålla vissa villkor som måste vara uppfyllda. |
| --- | --- |

1.4

Vi anser det dock vara ändamålsenligt att framhålla vissa villkor som måste vara uppfyllda.

Legitimitet

| 1.5 | Dessa organisationers legitimitet måste bygga på deras medlemmar och deras styrning samt på de åtgärder som vidtas för att göra den finansiella lagstiftningens och de finansiella verktygens tekniska karaktär begriplig för allmänheten. |
| --- | --- |

1.5

Dessa organisationers legitimitet måste bygga på deras medlemmar och deras styrning samt på de åtgärder som vidtas för att göra den finansiella lagstiftningens och de finansiella verktygens tekniska karaktär begriplig för allmänheten.

| 1.6 | I detta avseende anser EESK att en särskild insats måste göras för att verkligen göra slutanvändarna delaktiga i dessa organisationers arbete. Detta bör avspeglas såväl i sammansättningen och styrningen av Finance Watch och Better Finance som i nya anpassade arbetsmetoder. |
| --- | --- |

1.6

I detta avseende anser EESK att en särskild insats måste göras för att verkligen göra slutanvändarna delaktiga i dessa organisationers arbete. Detta bör avspeglas såväl i sammansättningen och styrningen av Finance Watch och Better Finance som i nya anpassade arbetsmetoder.

Finansiellt oberoende, finansiell öppenhet och finansiellt ansvar

| 1.7 | EESK välkomnar Finance Watchs finansiella öppenhet (1), men samtidigt anser kommittén att Finance Watch och Better Finance måste fortsätta sina insatser för större finansiellt oberoende, även i förhållande till kommissionen, eftersom det är ytterst viktigt för deras åtgärders trovärdighet och deras legitimitet i allmänhetens ögon. |
| --- | --- |

1.7

EESK välkomnar Finance Watchs finansiella öppenhet (1), men samtidigt anser kommittén att Finance Watch och Better Finance måste fortsätta sina insatser för större finansiellt oberoende, även i förhållande till kommissionen, eftersom det är ytterst viktigt för deras åtgärders trovärdighet och deras legitimitet i allmänhetens ögon.

| 1.8 | Dessa organisationer kan hållas finansiellt ansvariga vid oegentligheter: Kommissionen och revisionsrätten har befogenhet att utföra revision på grundval av handlingar och kontroller på plats hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av det beviljade stödet. För sin del får Olaf utföra kontroller och inspektioner på plats i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen (2). |
| --- | --- |

1.8

Dessa organisationer kan hållas finansiellt ansvariga vid oegentligheter: Kommissionen och revisionsrätten har befogenhet att utföra revision på grundval av handlingar och kontroller på plats hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av det beviljade stödet. För sin del får Olaf utföra kontroller och inspektioner på plats i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen (2).

| 1.9 | EESK välkomnar att finansieringsramen för genomförandet av EU-programmet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster är flerårig, eftersom detta kommer att göra det möjligt att trygga en större finansiell stabilitet för de stödmottagande organisationerna. De kommer att kunna organisera sin verksamhet och fastställa sitt program över en längre period. |
| --- | --- |

1.9

EESK välkomnar att finansieringsramen för genomförandet av EU-programmet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster är flerårig, eftersom detta kommer att göra det möjligt att trygga en större finansiell stabilitet för de stödmottagande organisationerna. De kommer att kunna organisera sin verksamhet och fastställa sitt program över en längre period.

Synlighet bland allmänheten

| 1.10 | EESK konstaterar att trots insatserna i fråga om kommunikation och synliggörande, särskilt genom artiklar i ekonomisk press och anordnande av konferenser, är Finance Watch och Better Finance fortfarande relativt okända för allmänheten och de nationella konsumentorganisationerna, som för övrigt direkt bör få deras nyhetsbrev. |
| --- | --- |

1.10

EESK konstaterar att trots insatserna i fråga om kommunikation och synliggörande, särskilt genom artiklar i ekonomisk press och anordnande av konferenser, är Finance Watch och Better Finance fortfarande relativt okända för allmänheten och de nationella konsumentorganisationerna, som för övrigt direkt bör få deras nyhetsbrev.

| 1.11 | Kommittén noterar resultaten av efterhandsutvärderingen av det pilotprojekt för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster som kommissionen inledde i slutet av 2011 (3). Vi uppmanar dessa icke-statliga organisationer att vidareutveckla sina insatser för att stärka slutanvändarnas och konsumenternas roll och intresse samt informationen till dem i samband med utformningen av EU:s politik inom finanssektorn. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén noterar resultaten av efterhandsutvärderingen av det pilotprojekt för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster som kommissionen inledde i slutet av 2011 (3). Vi uppmanar dessa icke-statliga organisationer att vidareutveckla sina insatser för att stärka slutanvändarnas och konsumenternas roll och intresse samt informationen till dem i samband med utformningen av EU:s politik inom finanssektorn.

Balans mellan yrkesverksamma och användare

| 1.12 | EESK erkänner behovet av att utveckla teknisk sakkunskap för att användare av finansiella tjänster ska kunna diskutera på jämställd fot med finansindustrins specialister. Denna sakkunskap är avgörande för trovärdigheten hos de berörda organisationernas åtgärder gentemot finansvärlden, vars medel är mer utvecklade. |
| --- | --- |

1.12

EESK erkänner behovet av att utveckla teknisk sakkunskap för att användare av finansiella tjänster ska kunna diskutera på jämställd fot med finansindustrins specialister. Denna sakkunskap är avgörande för trovärdigheten hos de berörda organisationernas åtgärder gentemot finansvärlden, vars medel är mer utvecklade.

| 1.13 | EESK efterlyser en balans för att främja idén om en stabil och hållbar finanssektor med långsiktig inriktning. |
| --- | --- |

1.13

EESK efterlyser en balans för att främja idén om en stabil och hållbar finanssektor med långsiktig inriktning.

2.   Redogörelse för förslaget till förordning
   (4)

| 2.1 | Förslaget är ett i raden av de initiativ som kommissionen tagit sedan 2007 för att återupprätta konsumenternas förtroende efter finanskrisen. |
| --- | --- |

2.1

Förslaget är ett i raden av de initiativ som kommissionen tagit sedan 2007 för att återupprätta konsumenternas förtroende efter finanskrisen.

| 2.2 | Kommissionens mål är att se till att konsumenternas åsikter beaktas i högre grad, vilket har lett till att användargruppen för finansiella tjänster (FSUG) inrättades 2010, att konsumenter och företrädare för det civila samhället systematiskt deltar i de expertgrupper som inrättats och att man 2011 inledde ett pilotprojekt i syfte att ge bidrag för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionens mål är att se till att konsumenternas åsikter beaktas i högre grad, vilket har lett till att användargruppen för finansiella tjänster (FSUG) inrättades 2010, att konsumenter och företrädare för det civila samhället systematiskt deltar i de expertgrupper som inrättats och att man 2011 inledde ett pilotprojekt i syfte att ge bidrag för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis.

| 2.3 | Två ideella organisationer valdes ut efter kommissionens ansökningsomgång: Finance Watch, som inrättades 2011 som en internationell ideell förening enligt belgisk lag och vars uppdrag är att ta tillvara det civila samhällets intressen inom finanssektorn, och Better Finance, som skapades genom en omorganisation av europeiska sammanslutningar för investerare och aktieägare som fanns sedan 2009, i syfte att inrätta ett centrum för finansexpertis bestående främst av privata investerare, sparare och andra slutanvändare. |
| --- | --- |

2.3

Två ideella organisationer valdes ut efter kommissionens ansökningsomgång: Finance Watch, som inrättades 2011 som en internationell ideell förening enligt belgisk lag och vars uppdrag är att ta tillvara det civila samhällets intressen inom finanssektorn, och Better Finance, som skapades genom en omorganisation av europeiska sammanslutningar för investerare och aktieägare som fanns sedan 2009, i syfte att inrätta ett centrum för finansexpertis bestående främst av privata investerare, sparare och andra slutanvändare.

| 2.4 | Dessa organisationer fick driftsbidrag från kommissionen mellan 2012 och 2015. Finance Watch fick 3,04 miljoner euro mellan 2012 och 2014 och Better Finance 0,90 miljoner euro under tre år. Dessa bidrag utgör 60 % av deras stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

2.4

Dessa organisationer fick driftsbidrag från kommissionen mellan 2012 och 2015. Finance Watch fick 3,04 miljoner euro mellan 2012 och 2014 och Better Finance 0,90 miljoner euro under tre år. Dessa bidrag utgör 60 % av deras stödberättigande utgifter.

| 2.5 | Slutsatsen från utvärderingen 2015 var att de strategiska mål som kommissionen fastställt hade uppnåtts, samtidigt som man betonade att det krävdes förbättringar i fråga om information till konsumenterna och beaktande av deras åsikter. |
| --- | --- |

2.5

Slutsatsen från utvärderingen 2015 var att de strategiska mål som kommissionen fastställt hade uppnåtts, samtidigt som man betonade att det krävdes förbättringar i fråga om information till konsumenterna och beaktande av deras åsikter.

| 2.6 | Kommissionen konstaterar också att dessa organisationer trots sina ansträngningar inte lyckats skaffa sig en stabil och tillräcklig finansiering från givare som är oberoende av finanssektorn, vilket innebär att EU-finansiering är oumbärlig för att de ska kunna fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen konstaterar också att dessa organisationer trots sina ansträngningar inte lyckats skaffa sig en stabil och tillräcklig finansiering från givare som är oberoende av finanssektorn, vilket innebär att EU-finansiering är oumbärlig för att de ska kunna fortsätta sin verksamhet.

| 2.7 | Genom förslaget till förordning inrättas för perioden 2017–2020 ett program för forskning, upplysning, inbegripet till icke-experter, och verksamhet som stärker de inbördes kontakterna mellan medlemmarna i de stödmottagande organisationerna och opinionsbildning som främjar dessa medlemmars ståndpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

2.7

Genom förslaget till förordning inrättas för perioden 2017–2020 ett program för forskning, upplysning, inbegripet till icke-experter, och verksamhet som stärker de inbördes kontakterna mellan medlemmarna i de stödmottagande organisationerna och opinionsbildning som främjar dessa medlemmars ståndpunkter på unionsnivå.

| 2.8 | Syftet är att ytterligare stärka delaktigheten för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området och att bidra till att informera dem om aktuella frågor beträffande regleringen av finanssektorn. |
| --- | --- |

2.8

Syftet är att ytterligare stärka delaktigheten för konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området och att bidra till att informera dem om aktuella frågor beträffande regleringen av finanssektorn.

| 2.9 | Finansieringen av Finance Watch och Better Finance uppgår till högst 6 000 000 euro för perioden från och med den 1 januar 2017 till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

2.9

Finansieringen av Finance Watch och Better Finance uppgår till högst 6 000 000 euro för perioden från och med den 1 januar 2017 till och med den 31 december 2020.

| 2.10 | Varje år måste stödmottagarna lämna en beskrivning av vidtagna och framtida åtgärder. |
| --- | --- |

2.10

Varje år måste stödmottagarna lämna en beskrivning av vidtagna och framtida åtgärder.

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | I och med finanskrisen blev Europeiska kommissionen och Europaparlamentet medvetna om obalansen mellan representationen av yrkesverksamma inom finanssektorn inom olika forum och representationen av användare av dessa tjänster. |
| --- | --- |

3.1

I och med finanskrisen blev Europeiska kommissionen och Europaparlamentet medvetna om obalansen mellan representationen av yrkesverksamma inom finanssektorn inom olika forum och representationen av användare av dessa tjänster.

| 3.2 | Med stöd av artikel 169.2 b i EUF-fördraget, enligt vilken unionen ska främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, föreslår kommissionen att man ska samfinansiera verksamheten inom organisationer som är specialiserade inom området för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

3.2

Med stöd av artikel 169.2 b i EUF-fördraget, enligt vilken unionen ska främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, föreslår kommissionen att man ska samfinansiera verksamheten inom organisationer som är specialiserade inom området för finansiella tjänster.

| 3.3 | EESK kan bara instämma i detta mål, som kommittén har fastställt i flera yttranden där man framhållit behovet av att sätta konsumenterna i centrum för all politik, vilket medför att deras företrädare måste tillhandahållas medel (5). |
| --- | --- |

3.3

EESK kan bara instämma i detta mål, som kommittén har fastställt i flera yttranden där man framhållit behovet av att sätta konsumenterna i centrum för all politik, vilket medför att deras företrädare måste tillhandahållas medel (5).

| 3.4 | I synnerhet med tanke på komplexiteten i de frågor som rör sparande och investeringar stöder EESK inrättandet av ett centrum för finansexpertis som är oberoende av finanssektorn och som står till förfogande för organisationer som företräder intressena hos konsumenter, sparare och slutanvändare utan finansiell sakkunskap, med tanke på frågornas tekniska karaktär, som gör dem tämligen otillgängliga för oinvigda, och deras stora betydelse. |
| --- | --- |

3.4

I synnerhet med tanke på komplexiteten i de frågor som rör sparande och investeringar stöder EESK inrättandet av ett centrum för finansexpertis som är oberoende av finanssektorn och som står till förfogande för organisationer som företräder intressena hos konsumenter, sparare och slutanvändare utan finansiell sakkunskap, med tanke på frågornas tekniska karaktär, som gör dem tämligen otillgängliga för oinvigda, och deras stora betydelse.

| 3.5 | I detta sammanhang anser kommittén att man måste vara mycket uppmärksam på avsaknaden av finansiella eller andra kopplingar som skulle kunna påverka dessa organisationers verksamhet negativt. |
| --- | --- |

3.5

I detta sammanhang anser kommittén att man måste vara mycket uppmärksam på avsaknaden av finansiella eller andra kopplingar som skulle kunna påverka dessa organisationers verksamhet negativt.

| 3.6 | Dessa organisationers legitimitet måste bygga på deras medlemmar och deras styrning samt på de åtgärder som vidtas för att göra den finansiella lagstiftningens och de finansiella verktygens tekniska karaktär begriplig för allmänheten. |
| --- | --- |

3.6

Dessa organisationers legitimitet måste bygga på deras medlemmar och deras styrning samt på de åtgärder som vidtas för att göra den finansiella lagstiftningens och de finansiella verktygens tekniska karaktär begriplig för allmänheten.

| 3.7 | EESK betonar att trots insatserna i fråga om kommunikation och synliggörande, särskilt genom artiklar i ekonomisk press och anordnande av konferenser, är Finance Watch och Better Finance fortfarande relativt okända för allmänheten och de nationella konsumentorganisationer som direkt skulle kunna få deras nyhetsbrev. |
| --- | --- |

3.7

EESK betonar att trots insatserna i fråga om kommunikation och synliggörande, särskilt genom artiklar i ekonomisk press och anordnande av konferenser, är Finance Watch och Better Finance fortfarande relativt okända för allmänheten och de nationella konsumentorganisationer som direkt skulle kunna få deras nyhetsbrev.

| 3.8 | Kommittén anser att experterna inte kan ersätta företrädarna för det civila samhället, utan att de måste ge dem möjlighet att identifiera utmaningarna, bedöma vilka åtgärder som måste vidtas och lägga fram förslag. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén anser att experterna inte kan ersätta företrädarna för det civila samhället, utan att de måste ge dem möjlighet att identifiera utmaningarna, bedöma vilka åtgärder som måste vidtas och lägga fram förslag.

| 3.9 | EESK håller med kommissionen om att man måste stärka konsumenternas och andra slutanvändares delaktighet i utformningen av EU:s politik, och samtidigt återupprätta deras förtroende för det europeiska finansiella systemet. |
| --- | --- |

3.9

EESK håller med kommissionen om att man måste stärka konsumenternas och andra slutanvändares delaktighet i utformningen av EU:s politik, och samtidigt återupprätta deras förtroende för det europeiska finansiella systemet.

| 3.10 | Kommittén noterar det unionsprogram som föreskrivs i förslaget till förordning och dess mål, och vill betona att det är ytterst svårt för institutioner och organisationer att interagera med allmänheten. |
| --- | --- |

3.10

Kommittén noterar det unionsprogram som föreskrivs i förslaget till förordning och dess mål, och vill betona att det är ytterst svårt för institutioner och organisationer att interagera med allmänheten.

| 3.11 | EESK noterar att inrättandet av Finance Watch och Better Finance sammanfaller med inrättandet av pilotprojektet (6) och betonar att man måste garantera alla deras medlemmars oberoende i förhållande till industriella, kommersiella och ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

3.11

EESK noterar att inrättandet av Finance Watch och Better Finance sammanfaller med inrättandet av pilotprojektet (6) och betonar att man måste garantera alla deras medlemmars oberoende i förhållande till industriella, kommersiella och ekonomiska intressen.

| 3.12 | Kommittén anser att finansieringens varaktighet och form är lämpliga: EESK välkomnar att finansieringsramen för genomförandet av EU-programmet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster är flerårig, eftersom detta kommer att göra det möjligt att trygga en större finansiell stabilitet för de stödmottagande organisationerna. De kommer att kunna organisera sin verksamhet och fastställa sitt program över en längre period, även om det planerade bidragsbeloppet är blygsamt i förhållande till ambitionsnivån. |
| --- | --- |

3.12

Kommittén anser att finansieringens varaktighet och form är lämpliga: EESK välkomnar att finansieringsramen för genomförandet av EU-programmet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster är flerårig, eftersom detta kommer att göra det möjligt att trygga en större finansiell stabilitet för de stödmottagande organisationerna. De kommer att kunna organisera sin verksamhet och fastställa sitt program över en längre period, även om det planerade bidragsbeloppet är blygsamt i förhållande till ambitionsnivån.

| 3.13 | EESK anser också att dessa organisationer bör finna kompletterande finansieringskällor för att trygga sin utveckling, balansen i räkenskaperna och sitt oberoende särskilt i förhållande till kommissionen. |
| --- | --- |

3.13

EESK anser också att dessa organisationer bör finna kompletterande finansieringskällor för att trygga sin utveckling, balansen i räkenskaperna och sitt oberoende särskilt i förhållande till kommissionen.

| 3.14 | EESK anser att förordningen måste antas snabbt så att den dynamik som pilotprojektet skapat inte störs. |
| --- | --- |

3.14

EESK anser att förordningen måste antas snabbt så att den dynamik som pilotprojektet skapat inte störs.

| 3.15 | EESK stöder utvärderingsförfarandet, som är nödvändigt för att bedöma om målen har uppnåtts och om reglerna om finansiell öppenhet och finansiellt ansvar i artikel 8 förslaget till förordning har följts (7). |
| --- | --- |

3.15

EESK stöder utvärderingsförfarandet, som är nödvändigt för att bedöma om målen har uppnåtts och om reglerna om finansiell öppenhet och finansiellt ansvar i artikel 8 förslaget till förordning har följts (7).

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Finance Watchs totala medel för 2015: givare och stiftelser: 32,1 %, forskningsprojekt: 7,4 %, EU-stöd: 56,4 %, anordnande av evenemang: 1,3 %, medlemsavgifter: 2,7 %. Källa: http://www.finance-watch.org/about-us/governance-and-funding

1

Källa:

(2)  Artikel 8 i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

2

(3)  http://ec.europa.eu/finance/finservices-retail/docs/users/151222-staff-working-document_en.pdf

3

(4)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av EU:s politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020 – COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD).

4

(5)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 89.

5

(6)  Pilotprojekt som inleddes 2011 i syfte att ge bidrag för att stödja inrättandet av ett centrum för finansexpertis för slutanvändare och andra berörda parter utanför finanssektorn och för att stärka dessa gruppers förmåga att delta i utformningen av EU:s politik på området för finansiella tjänster – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden 2017–2020. COM(2016) 388 final – 2016/0182 (COD), s. 2.

6

(7)  Se ovan.

7

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/121

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG

[COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)]

(2017/C 034/19)

| Föredragande | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Föredragande

Javier DOZ ORRIT

| Remiss | Rådet, 19.8.2016
  Europaparlamentet, 12.9.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)] |
| | |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 5.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 182/0/1 |

Remiss

Rådet, 19.8.2016

Europaparlamentet, 12.9.2016

Rättslig grund

Artiklarna 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD)]

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

5.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

182/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att kampen mot terrorism och finansiering av terrorism samt penningtvätt och andra former av relaterad ekonomisk brottslighet bör utgöra permanenta prioriteringar för EU:s politik. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att kampen mot terrorism och finansiering av terrorism samt penningtvätt och andra former av relaterad ekonomisk brottslighet bör utgöra permanenta prioriteringar för EU:s politik.

| 1.2 | EESK stöder i princip de åtgärder som ingår i förslaget till ändring av direktivet om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (1) och instämmer i att det är angeläget att det införlivas. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder i princip de åtgärder som ingår i förslaget till ändring av direktivet om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (1) och instämmer i att det är angeläget att det införlivas.

| 1.3 | Mot bakgrund av den globala karaktären hos dessa företeelser anser kommittén att EU och medlemsstaterna i framtiden bör spela en ännu mer framträdande roll och en ledande roll i de internationella instanser och forum som är aktiva i kampen mot penningtvätt och mot sådan allvarlig brottslighet som hänger samman med denna. Det krävs internationella och globalt samordnade insatser och åtgärder för att man ska kunna agera mer handlingskraftigt och uppnå mer resultat, och EU kan spela en tongivande roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.3

Mot bakgrund av den globala karaktären hos dessa företeelser anser kommittén att EU och medlemsstaterna i framtiden bör spela en ännu mer framträdande roll och en ledande roll i de internationella instanser och forum som är aktiva i kampen mot penningtvätt och mot sådan allvarlig brottslighet som hänger samman med denna. Det krävs internationella och globalt samordnade insatser och åtgärder för att man ska kunna agera mer handlingskraftigt och uppnå mer resultat, och EU kan spela en tongivande roll i detta sammanhang.

| 1.4 | Kommittén är medveten om vilka insatser som krävs av de företag och enheter som är skyldiga att anpassa sig till direktivet samt av kontrollmyndigheterna. Detta är emellertid nödvändiga insatser som alla måste göra om vi ska nå de gemensamma målen fullt ut, bl.a. att försvara det finansiella systemet och skydda andra ansvariga enheter från att utnyttjas i samband med brott. EESK föreslår att man gör en konsekvensbedömning vad gäller tillämpningen av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén är medveten om vilka insatser som krävs av de företag och enheter som är skyldiga att anpassa sig till direktivet samt av kontrollmyndigheterna. Detta är emellertid nödvändiga insatser som alla måste göra om vi ska nå de gemensamma målen fullt ut, bl.a. att försvara det finansiella systemet och skydda andra ansvariga enheter från att utnyttjas i samband med brott. EESK föreslår att man gör en konsekvensbedömning vad gäller tillämpningen av dessa åtgärder.

| 1.5 | EESK uttrycker sin oro över att en rad faktorer allvarligt kan begränsa effektiviteten hos de fjärde och femte direktiven mot penningtvätt (AMLD). För det första saknas i den förteckning över högrisktredjeländer som offentliggjordes den 14 juli 2016 många länder eller domsagor beträffande vilka det finns välgrundade indicier på att de fungerar som skatteparadis för penningtvätt. Inget av de 21 territorier som anges i Panamadokumenten ingår. Mot bakgrund av att de skärpta åtgärderna för kundkännedom i 5AMLD bara tillämpas på tredjeländer som förklarats vara högriskländer föreslår EESK att man antingen utarbetar en ny förteckning över högrisktredjeländer eller utvidgar tillämpningsområdet för åtgärderna i artikel 18a i 5AMLD. EESK anser att det är mycket viktigt att upprätta nationella offentliga register över de verkliga huvudmännen bakom bankkonton, företag, truster och transaktioner, och att ansvariga enheter får tillträde till dem. |
| --- | --- |

1.5

EESK uttrycker sin oro över att en rad faktorer allvarligt kan begränsa effektiviteten hos de fjärde och femte direktiven mot penningtvätt (AMLD). För det första saknas i den förteckning över högrisktredjeländer som offentliggjordes den 14 juli 2016 många länder eller domsagor beträffande vilka det finns välgrundade indicier på att de fungerar som skatteparadis för penningtvätt. Inget av de 21 territorier som anges i Panamadokumenten ingår. Mot bakgrund av att de skärpta åtgärderna för kundkännedom i 5AMLD bara tillämpas på tredjeländer som förklarats vara högriskländer föreslår EESK att man antingen utarbetar en ny förteckning över högrisktredjeländer eller utvidgar tillämpningsområdet för åtgärderna i artikel 18a i 5AMLD. EESK anser att det är mycket viktigt att upprätta nationella offentliga register över de verkliga huvudmännen bakom bankkonton, företag, truster och transaktioner, och att ansvariga enheter får tillträde till dem.

| 1.6 | EESK uppmanar EU:s institutioner att stärka sin politik för att sätta stopp för skatteparadisen. EESK ser det framför allt som nödvändigt att samtliga de skyldigheter som fastställs i 5AMLD, och särskilt skyldigheterna avseende identifiering av de verkliga huvudmännen bakom bankkonton, företag, truster och transaktioner, utvidgas till alla territorier och domsagor som är underkastade medlemsstaternas suveränitet. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar EU:s institutioner att stärka sin politik för att sätta stopp för skatteparadisen. EESK ser det framför allt som nödvändigt att samtliga de skyldigheter som fastställs i 5AMLD, och särskilt skyldigheterna avseende identifiering av de verkliga huvudmännen bakom bankkonton, företag, truster och transaktioner, utvidgas till alla territorier och domsagor som är underkastade medlemsstaternas suveränitet.

| 1.7 | Det är nödvändigt att ge kampen mot penningtvätt en mer djupgående utformning som kan tillämpas mot skatteflykt och skatteundandragande, korruption och annan tillhörande brottslighet – olaglig handel med vapen, droger, människor osv. – och mot den kriminella ekonomins organisationer. Nya initiativ behöver utarbetas mot all denna brottslighet och dess kopplingar till penningtvätt. Det skulle även behöva fastställas åtgärder mot illojal skattekonkurrens. |
| --- | --- |

1.7

Det är nödvändigt att ge kampen mot penningtvätt en mer djupgående utformning som kan tillämpas mot skatteflykt och skatteundandragande, korruption och annan tillhörande brottslighet – olaglig handel med vapen, droger, människor osv. – och mot den kriminella ekonomins organisationer. Nya initiativ behöver utarbetas mot all denna brottslighet och dess kopplingar till penningtvätt. Det skulle även behöva fastställas åtgärder mot illojal skattekonkurrens.

| 1.8 | Kampen mot terrorism och penningtvätt kräver ett tätare samarbete mellan medlemsstaternas olika underrättelse- och säkerhetstjänster samt mellan dessa och Europol. |
| --- | --- |

1.8

Kampen mot terrorism och penningtvätt kräver ett tätare samarbete mellan medlemsstaternas olika underrättelse- och säkerhetstjänster samt mellan dessa och Europol.

| 1.9 | EESK anser att avtalen om frihandel och ekonomiskt partnerskap bör inbegripa ett kapitel om åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism. EESK uppmanar kommissionen att inkludera detta som ett EU-förslag i de pågående förhandlingarna, särskilt om TTIP, och i redan gällande avtal i samband med att dessa revideras. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att avtalen om frihandel och ekonomiskt partnerskap bör inbegripa ett kapitel om åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism. EESK uppmanar kommissionen att inkludera detta som ett EU-förslag i de pågående förhandlingarna, särskilt om TTIP, och i redan gällande avtal i samband med att dessa revideras.

| 1.10 | Det arbete som utförs av finansunderrättelseenheter (FIU) i medlemsstaterna och dess permanenta samordning på EU-nivå är ytterst viktigt. EESK menar att det borde upprättas ett europeiskt instrument för övervakning, samordning och föregripande av teknikskiften. |
| --- | --- |

1.10

Det arbete som utförs av finansunderrättelseenheter (FIU) i medlemsstaterna och dess permanenta samordning på EU-nivå är ytterst viktigt. EESK menar att det borde upprättas ett europeiskt instrument för övervakning, samordning och föregripande av teknikskiften.

| 1.11 | Med tanke på hur viktig kampen mot penningtvätt är och för att uppnå en enhetlig och effektiv tillämpning av reglerna på detta område i alla medlemsstater är det mycket viktigt att texterna och begreppen i de föreslagna åtgärderna är så tydliga som möjligt. Detta bidrar samtidigt till den rättssäkerhet som krävs för alla som ska tillämpa dessa texter. |
| --- | --- |

1.11

Med tanke på hur viktig kampen mot penningtvätt är och för att uppnå en enhetlig och effektiv tillämpning av reglerna på detta område i alla medlemsstater är det mycket viktigt att texterna och begreppen i de föreslagna åtgärderna är så tydliga som möjligt. Detta bidrar samtidigt till den rättssäkerhet som krävs för alla som ska tillämpa dessa texter.

| 1.12 | Det vore lämpligt att på europeisk nivå harmonisera den rättsliga behandlingen – definitioner och påföljder – av samtliga brott med anknytning till penningtvätt, skatteundandragande, korruption och finansiering av terrorism och deras förgreningar. Påföljder på grund av bristande efterlevnad av föreskrifterna i AML-direktiven bör också harmoniseras. |
| --- | --- |

1.12

Det vore lämpligt att på europeisk nivå harmonisera den rättsliga behandlingen – definitioner och påföljder – av samtliga brott med anknytning till penningtvätt, skatteundandragande, korruption och finansiering av terrorism och deras förgreningar. Påföljder på grund av bristande efterlevnad av föreskrifterna i AML-direktiven bör också harmoniseras.

| 1.13 | EESK föreslår att det ska införas kontrollåtgärder avseende dotterbolag till ansvariga enheter i högrisktredjeländer, och att inte enbart kunderna ska övervakas. |
| --- | --- |

1.13

EESK föreslår att det ska införas kontrollåtgärder avseende dotterbolag till ansvariga enheter i högrisktredjeländer, och att inte enbart kunderna ska övervakas.

| 1.14 | EESK föreslår kommissionen att överväga ytterligare åtgärder till skydd för medborgarnas rättigheter gentemot olaglig användning eller missbruk av information som registrerats av de behöriga myndigheterna eller de ansvariga enheterna. |
| --- | --- |

1.14

EESK föreslår kommissionen att överväga ytterligare åtgärder till skydd för medborgarnas rättigheter gentemot olaglig användning eller missbruk av information som registrerats av de behöriga myndigheterna eller de ansvariga enheterna.

| 1.15 | Kommittén är nöjd med den snabba behandlingen av dessa förslag och hoppas att de snabbt och på kort sikt kan träda i kraft utan att kvaliteten på resultaten blir lidande. I samband med detta bör det finnas en realistisk tidsplan för införlivandet av texterna och tillämpningen i medlemsstaterna samt tydliga riktlinjer. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén är nöjd med den snabba behandlingen av dessa förslag och hoppas att de snabbt och på kort sikt kan träda i kraft utan att kvaliteten på resultaten blir lidande. I samband med detta bör det finnas en realistisk tidsplan för införlivandet av texterna och tillämpningen i medlemsstaterna samt tydliga riktlinjer.

2.   Bakgrund och kommissionens förslag

| 2.1 | De hänsynslösa terroristattackerna i Frankrike, Belgien och andra länder i Europa och läckorna om tvätt av pengar med ursprung i brottslig verksamhet i skatteparadis, varav den senaste kommer från ICIJ (2) avseende Panamadokumenten, har lett till att kommissionen föreslår nya åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Den 5 juli 2016 antog kommissionen, tillsammans med förslaget om 5AMLD, ett annat förslag för att främja skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt (3) samt ett meddelande om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpningen av skatteundandragande och skatteflykt (4). |
| --- | --- |

2.1

De hänsynslösa terroristattackerna i Frankrike, Belgien och andra länder i Europa och läckorna om tvätt av pengar med ursprung i brottslig verksamhet i skatteparadis, varav den senaste kommer från ICIJ (2) avseende Panamadokumenten, har lett till att kommissionen föreslår nya åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Den 5 juli 2016 antog kommissionen, tillsammans med förslaget om 5AMLD, ett annat förslag för att främja skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt (3) samt ett meddelande om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpningen av skatteundandragande och skatteflykt (4).

| 2.2 | I en nyligen utarbetad studie från Europaparlamentet (5) anges följande: ”Panamadokumenten har uppenbarat skatteparadisens roll när det gäller att underlätta skatteundandragande liksom aggressiviteten hos vissa metoder för skatteundandragande, där man döljer skillnaden mellan undandragande och flykt. I detta avseende har bristande öppenhet – till följd av hemlighetsmakeri, brist på spårbarhet och avsaknad av utbyte av skatteuppgifter – spelat en viktig roll i de fall då det förekommit överträdelser av ekonomiska sanktioner och lett till mörkläggning av användbar och nödvändig information avseende organiserad brottslighet, inbegripet penningtvätt med anknytning till terroristverksamhet, korruption och olaglig narkotikahandel”. |
| --- | --- |

2.2

I en nyligen utarbetad studie från Europaparlamentet (5) anges följande: ”Panamadokumenten har uppenbarat skatteparadisens roll när det gäller att underlätta skatteundandragande liksom aggressiviteten hos vissa metoder för skatteundandragande, där man döljer skillnaden mellan undandragande och flykt. I detta avseende har bristande öppenhet – till följd av hemlighetsmakeri, brist på spårbarhet och avsaknad av utbyte av skatteuppgifter – spelat en viktig roll i de fall då det förekommit överträdelser av ekonomiska sanktioner och lett till mörkläggning av användbar och nödvändig information avseende organiserad brottslighet, inbegripet penningtvätt med anknytning till terroristverksamhet, korruption och olaglig narkotikahandel”.

| 2.3 | Det var ICIJ som offentliggjorde Panamadokumenten. ICIJ:s databas – Offshore Leaks Database
   (6) – innehåller hänvisningar till 45 131 företag inom EU (7). Av de 21 territorier som byrån Mossack Fonseca använde för transaktioner avseende skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt utgör tre EU-medlemsstater och de övriga tre domsagor tillhörande en av EU-medlemsstaterna (8). |
| --- | --- |

2.3

Det var ICIJ som offentliggjorde Panamadokumenten. ICIJ:s databas – Offshore Leaks Database
   (6) – innehåller hänvisningar till 45 131 företag inom EU (7). Av de 21 territorier som byrån Mossack Fonseca använde för transaktioner avseende skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt utgör tre EU-medlemsstater och de övriga tre domsagor tillhörande en av EU-medlemsstaterna (8).

| 2.4 | I 5AMLD konkretiseras vissa av förslagen i åtgärdsplanen för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (9): närmare bestämt förslagen om en ändring av det fjärde direktivet (4AMLD) (10) och av direktivet om de skyddsåtgärder som krävs av bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen (11). I planen föreslås en tidigareläggning av datumet för införlivande av 4AMLD från den 26 juni 2017 till den 1 januari 2017, vilket även kommer att utgöra sista datum för att införliva de två förslagen till direktiv av den 5 juli 2016. |
| --- | --- |

2.4

I 5AMLD konkretiseras vissa av förslagen i åtgärdsplanen för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (9): närmare bestämt förslagen om en ändring av det fjärde direktivet (4AMLD) (10) och av direktivet om de skyddsåtgärder som krävs av bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen (11). I planen föreslås en tidigareläggning av datumet för införlivande av 4AMLD från den 26 juni 2017 till den 1 januari 2017, vilket även kommer att utgöra sista datum för att införliva de två förslagen till direktiv av den 5 juli 2016.

| 2.5 | Den komplexa politiska och lagstiftningsmässiga ramen kring 5AMLD omfattar, bara under 2015, två andra initiativ: Europeiska säkerhetsagendan (12) och förslaget till direktiv om bekämpande av terrorism (13), som fastställer en ny klassificering av brott med anknytning till finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

2.5

Den komplexa politiska och lagstiftningsmässiga ramen kring 5AMLD omfattar, bara under 2015, två andra initiativ: Europeiska säkerhetsagendan (12) och förslaget till direktiv om bekämpande av terrorism (13), som fastställer en ny klassificering av brott med anknytning till finansiering av terrorism.

| 2.6 | Den 14 juli 2016 antog kommissionen den delegerade förordningen om identifiering av högrisktredjeländer och en bifogad förteckning (14) som omfattar den förteckning som antogs av FATF vid dess möte i Busan (Sydkorea) den 24 juni 2016. |
| --- | --- |

2.6

Den 14 juli 2016 antog kommissionen den delegerade förordningen om identifiering av högrisktredjeländer och en bifogad förteckning (14) som omfattar den förteckning som antogs av FATF vid dess möte i Busan (Sydkorea) den 24 juni 2016.

| 2.7 | Genom förslaget till 5AMLD införs vissa nya skyldigheter i fråga om åtgärder som ansvariga enheter – finansiella institut, yrkesverksamma med anknytning till dessa, leverantörer av tjänster till truster och spelverksamhet, fastighetsmäklare osv. – ska tillämpa gentemot sina nya och befintliga kunder. Framför allt föreskrivs i artikel 18a skärpta åtgärder för kundkännedom avseende kunder med verksamhet i högrisktredjeländer. Medlemsstaterna ska även kunna tillämpa motåtgärder i förhållande till högriskdomsagor, inbegripet förbud mot att etablera dotterbolag eller representationskontor i dessa eller genomföra finansiella transaktioner i desamma. |
| --- | --- |

2.7

Genom förslaget till 5AMLD införs vissa nya skyldigheter i fråga om åtgärder som ansvariga enheter – finansiella institut, yrkesverksamma med anknytning till dessa, leverantörer av tjänster till truster och spelverksamhet, fastighetsmäklare osv. – ska tillämpa gentemot sina nya och befintliga kunder. Framför allt föreskrivs i artikel 18a skärpta åtgärder för kundkännedom avseende kunder med verksamhet i högrisktredjeländer. Medlemsstaterna ska även kunna tillämpa motåtgärder i förhållande till högriskdomsagor, inbegripet förbud mot att etablera dotterbolag eller representationskontor i dessa eller genomföra finansiella transaktioner i desamma.

| 2.8 | En nyhet är att plattformar för växling av virtuella valutor och leverantörer av tjänster för förvaltning av förbetalda kontantkort inbegrips i dess tillämpningsområde och beaktas av ansvariga enheter vid åtgärdernas tillämpning. Möjligheten att använda förbetalda kort anonymt online upphävs och tröskeln för när det är obligatoriskt att uppge sin identitet sänks från 250 euro till 150 euro vid användning i samband med personlig försäljning. |
| --- | --- |

2.8

En nyhet är att plattformar för växling av virtuella valutor och leverantörer av tjänster för förvaltning av förbetalda kontantkort inbegrips i dess tillämpningsområde och beaktas av ansvariga enheter vid åtgärdernas tillämpning. Möjligheten att använda förbetalda kort anonymt online upphävs och tröskeln för när det är obligatoriskt att uppge sin identitet sänks från 250 euro till 150 euro vid användning i samband med personlig försäljning.

| 2.9 | Genom 5AMLD föreslås även en förstärkning av finansunderrättelseenheternas befogenheter och ett främjande av deras inbördes samarbete. Det ska bli lättare att identifiera innehavarna av bank- och betalkonton, och automatiserade nationella centralregister ska inrättas över desamma. Obligatorisk identifiering och registrering införs för de verkliga ägarna av företag (varvid tröskeln sänks från 25 % till 10 % av ägandet), truster och stiftelser eller liknande strukturer, samtidigt som allmänheten får tillgång till dessa uppgifter på vissa villkor. |
| --- | --- |

2.9

Genom 5AMLD föreslås även en förstärkning av finansunderrättelseenheternas befogenheter och ett främjande av deras inbördes samarbete. Det ska bli lättare att identifiera innehavarna av bank- och betalkonton, och automatiserade nationella centralregister ska inrättas över desamma. Obligatorisk identifiering och registrering införs för de verkliga ägarna av företag (varvid tröskeln sänks från 25 % till 10 % av ägandet), truster och stiftelser eller liknande strukturer, samtidigt som allmänheten får tillgång till dessa uppgifter på vissa villkor.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | De olika typerna av brottslighet där penningtvätt och skatteparadis används, i strid med alla medborgares grundläggande rättigheter, är mycket allvarliga. Penningtvätten ökar hela tiden trots åtgärder från de nationella och europeiska myndigheterna. |
| --- | --- |

3.1

De olika typerna av brottslighet där penningtvätt och skatteparadis används, i strid med alla medborgares grundläggande rättigheter, är mycket allvarliga. Penningtvätten ökar hela tiden trots åtgärder från de nationella och europeiska myndigheterna.

| 3.2 | Liberaliseringen av världens penningflöden och det snabba införandet av nya digitala tekniker för transaktioner försvårar kampen mot utnyttjandet av finanssystemet för kriminella syften. Utredningarna av de senaste jihadistiska terrorattentaten i Europa har gett information om former av finansiering av sådan verksamhet som inte omfattas av 4AMLD. Detta motiverar förslaget att ändra direktivet innan det träder i kraft och att tidigarelägga dess införlivande. |
| --- | --- |

3.2

Liberaliseringen av världens penningflöden och det snabba införandet av nya digitala tekniker för transaktioner försvårar kampen mot utnyttjandet av finanssystemet för kriminella syften. Utredningarna av de senaste jihadistiska terrorattentaten i Europa har gett information om former av finansiering av sådan verksamhet som inte omfattas av 4AMLD. Detta motiverar förslaget att ändra direktivet innan det träder i kraft och att tidigarelägga dess införlivande.

| 3.3 | EESK stöder i princip de föreslagna åtgärderna i 5AMLD och anser att de kan bli användbara verktyg i kampen mot terrorism och penningtvätt. |
| --- | --- |

3.3

EESK stöder i princip de föreslagna åtgärderna i 5AMLD och anser att de kan bli användbara verktyg i kampen mot terrorism och penningtvätt.

| 3.4 | Ett undantag gäller konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna – särskilt skyddet av personuppgifter – av att de behöriga myndigheterna hanterar stora mängder känslig information på ett olämpligt sätt. I förslaget till 5AMLD anges några förebyggande åtgärder för detta. Vetskapen om vissa regeringars agerande genom avslöjandet av WikiLeaks (2010 och 2012) samt Snowdens dokument (2013) gör att vi föreslår att kommissionen ska undersöka möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att skydda medborgarnas rättigheter mot felaktig användning av registrerade uppgifter. Kommissionen bör särskilt analysera möjligheten att inrätta en typ av gemensam brottsrubricering för olaglig användning av information och personuppgifter. I detta ärende kan EESK bidra till att genomföra undersökningen. |
| --- | --- |

3.4

Ett undantag gäller konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna – särskilt skyddet av personuppgifter – av att de behöriga myndigheterna hanterar stora mängder känslig information på ett olämpligt sätt. I förslaget till 5AMLD anges några förebyggande åtgärder för detta. Vetskapen om vissa regeringars agerande genom avslöjandet av WikiLeaks (2010 och 2012) samt Snowdens dokument (2013) gör att vi föreslår att kommissionen ska undersöka möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att skydda medborgarnas rättigheter mot felaktig användning av registrerade uppgifter. Kommissionen bör särskilt analysera möjligheten att inrätta en typ av gemensam brottsrubricering för olaglig användning av information och personuppgifter. I detta ärende kan EESK bidra till att genomföra undersökningen.

| 3.5 | Utan att det påverkar de aktuella förslagen och de andra initiativ och åtgärder som kommittén i detta yttrande förespråkar på europeisk nivå är det av stor vikt att EU och medlemsstaterna i framtiden spelar en ännu mer framträdande roll och en ledande roll i de internationella instanser och forum som är aktiva i kampen mot penningtvätt och mot sådan allvarlig brottslighet som hänger samman med denna. Det handlar om globala och i allmänhet gränsöverskridande företeelser. Det krävs internationella och globalt samordnade insatser och åtgärder för att man ska kunna agera mer handlingskraftigt och uppnå mer resultat, och EU kan spela en tongivande roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.5

Utan att det påverkar de aktuella förslagen och de andra initiativ och åtgärder som kommittén i detta yttrande förespråkar på europeisk nivå är det av stor vikt att EU och medlemsstaterna i framtiden spelar en ännu mer framträdande roll och en ledande roll i de internationella instanser och forum som är aktiva i kampen mot penningtvätt och mot sådan allvarlig brottslighet som hänger samman med denna. Det handlar om globala och i allmänhet gränsöverskridande företeelser. Det krävs internationella och globalt samordnade insatser och åtgärder för att man ska kunna agera mer handlingskraftigt och uppnå mer resultat, och EU kan spela en tongivande roll i detta sammanhang.

| 3.6 | Många europeiska medborgare är fortfarande drabbade av effekterna av finanskrisen, anpassningspolitiken och ökningen av fattigdom och orättvisor, samtidigt som det blir känt att stora multinationella företag ägnar sig åt skatteflykt och skattebedrägerier och att viktiga personer inom ekonomi, politik, kultur och sport undviker skatter och tvättar sina pengar i skatteparadis. Vissa förfaranden och jurisdiktioner används även för att finansiera terrororganisationer som är kapabla att begå fruktansvärda brott i Europa och andra delar av världen. Situationen är ohållbar. De europeiska och nationella myndigheterna måste ta krafttag för att bekämpa detta. |
| --- | --- |

3.6

Många europeiska medborgare är fortfarande drabbade av effekterna av finanskrisen, anpassningspolitiken och ökningen av fattigdom och orättvisor, samtidigt som det blir känt att stora multinationella företag ägnar sig åt skatteflykt och skattebedrägerier och att viktiga personer inom ekonomi, politik, kultur och sport undviker skatter och tvättar sina pengar i skatteparadis. Vissa förfaranden och jurisdiktioner används även för att finansiera terrororganisationer som är kapabla att begå fruktansvärda brott i Europa och andra delar av världen. Situationen är ohållbar. De europeiska och nationella myndigheterna måste ta krafttag för att bekämpa detta.

| 3.7 | Enligt punkt 3.2 kan det bli mycket svårt att uppfylla penningtvättdirektivens mål på grund av svaga politiska insatser i syfte att undanröja skatteparadisen, som är viktiga platser för penningtvätten. Dessutom förekommer fortfarande otillbörlig skattekonkurrens inom EU på grund av att initiativen för att bekämpa penningtvätt inte varit tillräckligt välformulerade eller samordnade med initiativen för bekämpning av de brott som den medför (skattebedrägerier, kopplingar till terrororganisationer och kriminella organisationer, olaglig vapenhandel, narkotikahandel och människohandel etc.). |
| --- | --- |

3.7

Enligt punkt 3.2 kan det bli mycket svårt att uppfylla penningtvättdirektivens mål på grund av svaga politiska insatser i syfte att undanröja skatteparadisen, som är viktiga platser för penningtvätten. Dessutom förekommer fortfarande otillbörlig skattekonkurrens inom EU på grund av att initiativen för att bekämpa penningtvätt inte varit tillräckligt välformulerade eller samordnade med initiativen för bekämpning av de brott som den medför (skattebedrägerier, kopplingar till terrororganisationer och kriminella organisationer, olaglig vapenhandel, narkotikahandel och människohandel etc.).

| 3.8 | Förteckningen över högriskländer som kommissionen offentliggjorde den 14 juli 2016 (15) innehåller inte något land från förteckningen ur Panamadokumenten. Detta är paradoxalt eftersom ett av argumenten som lades fram av kommissionen för att föreslå ett femte penningtvättdirektiv var de avslöjanden som presenterades i dessa dokument. I förteckningen förekommer bara ett högriskland, Nordkorea, som inte har vidtagit några åtgärder. I grupp II som innehåller de länder som har åtagit sig att rätta till bristerna och fått tekniskt stöd för att genomföra FATF:s åtgärdsplan finns Iran. I grupp I som innehåller de länder som redan har utarbetat en åtgärdsplan som innebär att de tas bort från förteckningen när de uppfyller kraven finns nio länder (i fyra av dem råder krig: Afghanistan, Irak, Syrien och Jemen). En del av pengarna som finansierar terrorismen passerar dessa länder. Alla analyser och undersökningar inom området visar dock att tvätt av pengar från annan typ av brottslighet inte förekommer i dessa länder. |
| --- | --- |

3.8

Förteckningen över högriskländer som kommissionen offentliggjorde den 14 juli 2016 (15) innehåller inte något land från förteckningen ur Panamadokumenten. Detta är paradoxalt eftersom ett av argumenten som lades fram av kommissionen för att föreslå ett femte penningtvättdirektiv var de avslöjanden som presenterades i dessa dokument. I förteckningen förekommer bara ett högriskland, Nordkorea, som inte har vidtagit några åtgärder. I grupp II som innehåller de länder som har åtagit sig att rätta till bristerna och fått tekniskt stöd för att genomföra FATF:s åtgärdsplan finns Iran. I grupp I som innehåller de länder som redan har utarbetat en åtgärdsplan som innebär att de tas bort från förteckningen när de uppfyller kraven finns nio länder (i fyra av dem råder krig: Afghanistan, Irak, Syrien och Jemen). En del av pengarna som finansierar terrorismen passerar dessa länder. Alla analyser och undersökningar inom området visar dock att tvätt av pengar från annan typ av brottslighet inte förekommer i dessa länder.

| 3.9 | Det är beklagligt att ett organ som FATF, som utför ett mycket viktigt arbete när det gäller analysen av den internationella ekonomiska brottsligheten och förslag till åtgärder för att bekämpa den, inte har hittat rätt metod för att utarbeta sina förteckningar över högriskländer. Det är rimligt att kommissionen följer FATF:s rekommendationer (16) och andra förslag för att bekämpa penningtvätten. Om förslagen följs i detta avseende kan det emellertid innebära att 5AMLD inte får full effekt, eftersom de skärpta åtgärderna i artikel 18a endast gäller för högrisktredjeländer. |
| --- | --- |

3.9

Det är beklagligt att ett organ som FATF, som utför ett mycket viktigt arbete när det gäller analysen av den internationella ekonomiska brottsligheten och förslag till åtgärder för att bekämpa den, inte har hittat rätt metod för att utarbeta sina förteckningar över högriskländer. Det är rimligt att kommissionen följer FATF:s rekommendationer (16) och andra förslag för att bekämpa penningtvätten. Om förslagen följs i detta avseende kan det emellertid innebära att 5AMLD inte får full effekt, eftersom de skärpta åtgärderna i artikel 18a endast gäller för högrisktredjeländer.

| 3.10 | EESK anser att en effektiv tillämpning av 5AMLD kräver en översyn av förteckningen över högrisktredjeländer så att de länder eller territorier där den huvudsakliga penningtvätten genomförs kan läggas till, eller att tillämpningsområdet för artikel 18a utökas så att den omfattar samtliga ansvariga enheter och jurisdiktioner som, enligt information från finansunderrättelseenheten, misstänks ägna sig åt penningtvätt. EESK föreslår även att en förteckning upprättas över jurisdiktioner som inte samarbetar i kampen mot ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

3.10

EESK anser att en effektiv tillämpning av 5AMLD kräver en översyn av förteckningen över högrisktredjeländer så att de länder eller territorier där den huvudsakliga penningtvätten genomförs kan läggas till, eller att tillämpningsområdet för artikel 18a utökas så att den omfattar samtliga ansvariga enheter och jurisdiktioner som, enligt information från finansunderrättelseenheten, misstänks ägna sig åt penningtvätt. EESK föreslår även att en förteckning upprättas över jurisdiktioner som inte samarbetar i kampen mot ekonomisk brottslighet.

| 3.11 | Eftersom en icke obetydlig del av penningtvätten genomförs i jurisdiktioner som lyder under medlemsstaterna bör samtliga institutioner inom EU göra ett tydligt politiskt åtagande för att avskaffa dessa skatteparadis inom sina territorier. Detta innebär i praktiken att det krav på att identifiera bankkontonas verkliga innehavare och huvudmännen för företagens egendomar och alla delarna av truster och transaktioner som åläggs de ansvariga enheterna inom EU enligt förslaget till 5AMLD bör utökas till samtliga territorier som styrs av medlemsstaterna, inklusive de som åtnjuter särskilda skatteregler. De ansvariga enheterna bör då även ha möjlighet att utnyttja uppgifter från de nationella (offentliga) registren för att fullgöra sina skyldigheter. Samtidigt ska de skärpta åtgärderna i artikel 18a gälla för områden under EU-medlemsstaters jurisdiktion som utför penningtvätt. |
| --- | --- |

3.11

Eftersom en icke obetydlig del av penningtvätten genomförs i jurisdiktioner som lyder under medlemsstaterna bör samtliga institutioner inom EU göra ett tydligt politiskt åtagande för att avskaffa dessa skatteparadis inom sina territorier. Detta innebär i praktiken att det krav på att identifiera bankkontonas verkliga innehavare och huvudmännen för företagens egendomar och alla delarna av truster och transaktioner som åläggs de ansvariga enheterna inom EU enligt förslaget till 5AMLD bör utökas till samtliga territorier som styrs av medlemsstaterna, inklusive de som åtnjuter särskilda skatteregler. De ansvariga enheterna bör då även ha möjlighet att utnyttja uppgifter från de nationella (offentliga) registren för att fullgöra sina skyldigheter. Samtidigt ska de skärpta åtgärderna i artikel 18a gälla för områden under EU-medlemsstaters jurisdiktion som utför penningtvätt.

| 3.12 | Penningtvätt har en stark koppling till bedrägerier och skatteflykt och en del av de tvättade pengarna kommer från sådana brottsliga verksamheter. Förebyggande arbete och bekämpning av båda typerna av brott bör samordnas, både på rättslig nivå och genom politiska åtgärder samt inom underrättelsetjänsten, polisen och rättssystemen. EESK har välkomnat kommissionens senaste initiativ för att bekämpa bedrägerier och skatteflykt inom EU, men anser att de inte är tillräckliga och att ytterligare åtgärder därför måste utarbetas i kombination med åtgärderna mot penningtvätt. |
| --- | --- |

3.12

Penningtvätt har en stark koppling till bedrägerier och skatteflykt och en del av de tvättade pengarna kommer från sådana brottsliga verksamheter. Förebyggande arbete och bekämpning av båda typerna av brott bör samordnas, både på rättslig nivå och genom politiska åtgärder samt inom underrättelsetjänsten, polisen och rättssystemen. EESK har välkomnat kommissionens senaste initiativ för att bekämpa bedrägerier och skatteflykt inom EU, men anser att de inte är tillräckliga och att ytterligare åtgärder därför måste utarbetas i kombination med åtgärderna mot penningtvätt.

| 3.13 | Kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism kräver ett nära samarbete mellan de olika underrättelsetjänsterna och säkerhetstjänsterna i medlemsstaterna, samt mellan dessa och Europol. Samarbetet som finns i dag är inte tillräckligt. Trots de offentliga förklaringarna från de ansvariga nationella och europeiska myndigheterna och medborgarnas stöd för ett förstärkt samarbete blir bristerna i samordningen tydliga efter varje terrorattack. Ibland förekommer det brister i samordningen mellan olika tjänster i en och samma medlemsstat. Det är viktigt att avsätta medel för att förbättra den här situationen. |
| --- | --- |

3.13

Kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism kräver ett nära samarbete mellan de olika underrättelsetjänsterna och säkerhetstjänsterna i medlemsstaterna, samt mellan dessa och Europol. Samarbetet som finns i dag är inte tillräckligt. Trots de offentliga förklaringarna från de ansvariga nationella och europeiska myndigheterna och medborgarnas stöd för ett förstärkt samarbete blir bristerna i samordningen tydliga efter varje terrorattack. Ibland förekommer det brister i samordningen mellan olika tjänster i en och samma medlemsstat. Det är viktigt att avsätta medel för att förbättra den här situationen.

| 3.14 | Under de senaste åren har EU förhandlat om och undertecknat viktiga frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap. Just nu pågår förhandlingar om det viktiga TTIP-avtalet. Sådana avtal kan vara en utmärkt möjlighet att vidta bilaterala eller biregionala åtgärder i kampen mot bedrägerier och skatteflykt, penningtvätt och finansiering av terrorism. EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa ett sådant kapitel i de avtal som man för närvarande förhandlar om och vid översynen av de gällande avtalen. På denna punkt instämmer EESK helt och hållet i Europaparlamentets slutsatser i ovan nämnda studie (17). |
| --- | --- |

3.14

Under de senaste åren har EU förhandlat om och undertecknat viktiga frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap. Just nu pågår förhandlingar om det viktiga TTIP-avtalet. Sådana avtal kan vara en utmärkt möjlighet att vidta bilaterala eller biregionala åtgärder i kampen mot bedrägerier och skatteflykt, penningtvätt och finansiering av terrorism. EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa ett sådant kapitel i de avtal som man för närvarande förhandlar om och vid översynen av de gällande avtalen. På denna punkt instämmer EESK helt och hållet i Europaparlamentets slutsatser i ovan nämnda studie (17).

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Finansunderrättelseenheterna i medlemsstaterna måste göra betydande satsningar på information, övervakning och förebyggande arbete, och föregripa de snabba förändringar som sker inom de teknikformer som kan användas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Det är mycket viktigt att man snabbt vidtar nationella åtgärder och utbyter information om deras undersökningar på europeisk nivå. Det är också viktigt att finansunderrättelseenheterna har en permanent och snabb samordning. EESK anser att det vore lämpligt att inrätta ett europeiskt instrument för övervakning, samordning och tekniska prognoser. |
| --- | --- |

4.1

Finansunderrättelseenheterna i medlemsstaterna måste göra betydande satsningar på information, övervakning och förebyggande arbete, och föregripa de snabba förändringar som sker inom de teknikformer som kan användas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Det är mycket viktigt att man snabbt vidtar nationella åtgärder och utbyter information om deras undersökningar på europeisk nivå. Det är också viktigt att finansunderrättelseenheterna har en permanent och snabb samordning. EESK anser att det vore lämpligt att inrätta ett europeiskt instrument för övervakning, samordning och tekniska prognoser.

| 4.2 | De ansvariga enheterna som anges i det fjärde och femte penningtvättdirektivet måste genomföra övervakning och kontroller av misstänkta personer och förflyttningar. I direktiven anges dock inte några krav eller skyldigheter för de ansvariga enheterna att utföra sådana uppgifter i högrisktredjeländer. Man bör sätta punkt för den nuvarande situationen som innebär att man fokuserar mer på kunderna än på de egna enheterna. |
| --- | --- |

4.2

De ansvariga enheterna som anges i det fjärde och femte penningtvättdirektivet måste genomföra övervakning och kontroller av misstänkta personer och förflyttningar. I direktiven anges dock inte några krav eller skyldigheter för de ansvariga enheterna att utföra sådana uppgifter i högrisktredjeländer. Man bör sätta punkt för den nuvarande situationen som innebär att man fokuserar mer på kunderna än på de egna enheterna.

| 4.3 | Följande rekommendationer från EESK:s yttrande CCMI/132 om ”Kampen mot korruption” (18) är särskilt användbara: a) att utforma en samstämmig och heltäckande femårig strategi för insatser mot korruption med åtföljande handlingsplan, b) att inrätta en europeisk åklagarmyndighet och stärka Eurojusts kapacitet samt c) att kräva att multinationella företag ska rapportera viktiga ekonomiska uppgifter om sin verksamhet i de länder där de är aktiva. |
| --- | --- |

4.3

Följande rekommendationer från EESK:s yttrande CCMI/132 om ”Kampen mot korruption” (18) är särskilt användbara: a) att utforma en samstämmig och heltäckande femårig strategi för insatser mot korruption med åtföljande handlingsplan, b) att inrätta en europeisk åklagarmyndighet och stärka Eurojusts kapacitet samt c) att kräva att multinationella företag ska rapportera viktiga ekonomiska uppgifter om sin verksamhet i de länder där de är aktiva.

| 4.4 | EESK anser att det är nödvändigt att det straffrättsliga förfarandet samordnas på europeisk nivå med definitioner och påföljder för all brottslighet som är kopplad till penningtvätt, skattebedrägerier, korruption och finansiering av terrorism och relaterad verksamhet. Kommissionen och Europeiska bankmyndigheten bör även främja en samordning av sanktioner för de ansvariga enheter som inte uppfyller sina skyldigheter. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser att det är nödvändigt att det straffrättsliga förfarandet samordnas på europeisk nivå med definitioner och påföljder för all brottslighet som är kopplad till penningtvätt, skattebedrägerier, korruption och finansiering av terrorism och relaterad verksamhet. Kommissionen och Europeiska bankmyndigheten bör även främja en samordning av sanktioner för de ansvariga enheter som inte uppfyller sina skyldigheter.

| 4.5 | Kampen mot penningtvätt är av stor vikt och bör vara handlingskraftig, kraftfull och effektiv. Det är därför mycket viktigt att texterna och begreppen i de föreslagna åtgärderna är så tydliga som möjligt. Detta bidrar samtidigt till den rättssäkerhet som krävs för alla som ska tillämpa dessa texter och till en enhetlig tillämpning i hela unionen. |
| --- | --- |

4.5

Kampen mot penningtvätt är av stor vikt och bör vara handlingskraftig, kraftfull och effektiv. Det är därför mycket viktigt att texterna och begreppen i de föreslagna åtgärderna är så tydliga som möjligt. Detta bidrar samtidigt till den rättssäkerhet som krävs för alla som ska tillämpa dessa texter och till en enhetlig tillämpning i hela unionen.

| 4.6 | Kommittén är nöjd med den snabba behandlingen av dessa förslag och hoppas att de snabbt och på kort sikt godkänns och kan träda i kraft. Det får dock inte leda till att kvaliteten på resultaten blir lidande. I samband med detta bör det finnas en realistisk tidsplan för införlivandet av texterna och tillämpningen i medlemsstaterna samt tydliga riktlinjer. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén är nöjd med den snabba behandlingen av dessa förslag och hoppas att de snabbt och på kort sikt godkänns och kan träda i kraft. Det får dock inte leda till att kvaliteten på resultaten blir lidande. I samband med detta bör det finnas en realistisk tidsplan för införlivandet av texterna och tillämpningen i medlemsstaterna samt tydliga riktlinjer.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Nedan kallat 5AMLD, efter sina initialer på engelska COM(2016) 450 final.

1

(2)  International Consortium of Investigative Journalists.

2

(3)  COM (2016) 452 final.

3

(4)  COM (2016) 451 final.

4

(5)  Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) – Europaparlamentet: ”The inclusion of financial services in EU free trade and association agreements: Effects on money laundering, tax evasion and avoidance. Ex-Post Impact Assessment”; s. 18.

5

(6)  Offshore Leaks Database.

6

(7)  EPRS, op.cit.,; s. 19 och 20.

7

op.cit.

(8)  EPRS, op.cit., s. 21.

8

op.cit.,

(9)  COM(2016) 50 final.

9

(10)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

10

(11)  EUT L 258, 1.10.2009, s. 11.

11

(12)  COM(2015) 185 final.

12

(13)  COM(2015) 625 final, s. 2.

13

(14)  C(2016) 4180 final.

14

(15)  Delegerad förordning C(2016) 4180 och bilagan med förteckningen över länder: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2016/SV/3-2016-4180-SV-F1-1-ANNEX-1.PDF.

15

(16)  International standards on combating money laundering and the financing of terrorism & proliferation (Internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning).

16

(17)  Europaparlamentets utredningstjänst, op. cit, s. 59.

17

op. cit

(18)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 63.

18

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/127

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt

[COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)]

(2017/C 034/20)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europeiska unionens råd, 27.7.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 5.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 227/3/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 27.7.2016

Rättslig grund

Artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 452 final – 2016/0209 (CNS)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

5.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

227/3/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ och stöder dess insatser för att bekämpa skatteflykt och penningtvätt, ett fenomen som inte endast undergräver medlemsstaternas skattebaser utan också är en av de viktigaste finansieringskällorna för kriminella organisationer och terroristorganisationer i hela världen. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens initiativ och stöder dess insatser för att bekämpa skatteflykt och penningtvätt, ett fenomen som inte endast undergräver medlemsstaternas skattebaser utan också är en av de viktigaste finansieringskällorna för kriminella organisationer och terroristorganisationer i hela världen.

| 1.2 | Mot bakgrund av de allvarliga konsekvenserna av skatteflykt och skatteundandragande ställer sig EESK bakom reglerna i förslaget till direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete. Genom att inkludera information om de verkliga mottagarna av finansiella transaktioner som på grundval av resultaten av kontroller, översyn och revisioner misstänks vara olagliga, eller till och med penningtvätt, bland den information som medlemsstaternas skattemyndigheter ska utbyta kommer det att bli möjligt att förstärka den administrativa kapaciteten och effektiviteten i kampen mot penningtvätt. |
| --- | --- |

1.2

Mot bakgrund av de allvarliga konsekvenserna av skatteflykt och skatteundandragande ställer sig EESK bakom reglerna i förslaget till direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete. Genom att inkludera information om de verkliga mottagarna av finansiella transaktioner som på grundval av resultaten av kontroller, översyn och revisioner misstänks vara olagliga, eller till och med penningtvätt, bland den information som medlemsstaternas skattemyndigheter ska utbyta kommer det att bli möjligt att förstärka den administrativa kapaciteten och effektiviteten i kampen mot penningtvätt.

| 1.3 | Eftersom ändringen av direktivet om administrativt samarbete bara kan genomföras fullt ut om förslaget till direktiv om ändring av det fjärde penningtvättsdirektivet (1) antas rekommenderar EESK att medlemsstaterna och Europaparlamentet godkänner hela det lagstiftningspaket som föreslagits av kommissionen.
  EESK rekommenderar att medlemsstaterna säkerställer att skattemyndigheterna tillhandahålls de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för att de framgångsrikt ska kunna genomföra de nya bestämmelserna om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

1.3

Eftersom ändringen av direktivet om administrativt samarbete bara kan genomföras fullt ut om förslaget till direktiv om ändring av det fjärde penningtvättsdirektivet (1) antas rekommenderar EESK att medlemsstaterna och Europaparlamentet godkänner hela det lagstiftningspaket som föreslagits av kommissionen.

EESK rekommenderar att medlemsstaterna säkerställer att skattemyndigheterna tillhandahålls de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för att de framgångsrikt ska kunna genomföra de nya bestämmelserna om bekämpning av penningtvätt.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Inom ramen för agendan för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande och åtgärdsplanen för att bekämpa finansiering av terrorism lade kommissionen i juli 2016 fram ett lagstiftningspaket för att förbättra skatteförvaltningarnas tillgång till information om penningtvätt. Även förslaget till rådets direktiv (2) om ändring av direktiv 2011/16/EU (direktivet om administrativt samarbete) med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt ingår i lagstiftningspaketet. |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för agendan för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande och åtgärdsplanen för att bekämpa finansiering av terrorism lade kommissionen i juli 2016 fram ett lagstiftningspaket för att förbättra skatteförvaltningarnas tillgång till information om penningtvätt. Även förslaget till rådets direktiv (2) om ändring av direktiv 2011/16/EU (direktivet om administrativt samarbete) med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt ingår i lagstiftningspaketet.

| 2.2 | Genom kommissionens förslag ändras artikel 22 i direktivet om administrativt samarbete så att utbytet mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar också omfattar särskild information om finansiella transaktioner som underlättar penningtvätt. |
| --- | --- |

2.2

Genom kommissionens förslag ändras artikel 22 i direktivet om administrativt samarbete så att utbytet mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar också omfattar särskild information om finansiella transaktioner som underlättar penningtvätt.

| 2.3 | Målet för detta initiativ är att göra det möjligt för skattemyndigheterna att konsekvent få tillgång till information om penningtvätt för att utföra sina skyldigheter i övervakningen av finansiella instituts korrekta tillämpning av direktivet om administrativt samarbete. |
| --- | --- |

2.3

Målet för detta initiativ är att göra det möjligt för skattemyndigheterna att konsekvent få tillgång till information om penningtvätt för att utföra sina skyldigheter i övervakningen av finansiella instituts korrekta tillämpning av direktivet om administrativt samarbete.

| 2.4 | I förslaget till direktiv fastställs regler för att bekämpa skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion. Vidare syftar det till att ge skatteförvaltningarna tillgång till uppgifter om de faktiska mottagarna av finansiella transaktioner som på grundval av resultaten av kontroller, översyn och revisioner misstänks vara olagliga, eller som till och med kan vara penningtvätt, till fördel för kriminella organisationer eller terroristorganisationer. |
| --- | --- |

2.4

I förslaget till direktiv fastställs regler för att bekämpa skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion. Vidare syftar det till att ge skatteförvaltningarna tillgång till uppgifter om de faktiska mottagarna av finansiella transaktioner som på grundval av resultaten av kontroller, översyn och revisioner misstänks vara olagliga, eller som till och med kan vara penningtvätt, till fördel för kriminella organisationer eller terroristorganisationer.

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Förslaget till direktiv kräver en enhetlig tillämpning i alla medlemsstater av bestämmelser om utbyte mellan nationella skattemyndigheter av information om de verkliga mottagarna av finansiella transaktioner som misstänks vara penningtvättverksamhet. Som redan har betonats i tidigare yttranden (3) välkomnar EESK kommissionens initiativ och stöder dess insatser för att bekämpa skatteflykt och penningtvätt, ett fenomen som inte endast undergräver medlemsstaternas skattebaser utan också är en av de viktigaste finansieringskällorna för kriminella organisationer och terroristorganisationer i hela världen. |
| --- | --- |

3.1

Förslaget till direktiv kräver en enhetlig tillämpning i alla medlemsstater av bestämmelser om utbyte mellan nationella skattemyndigheter av information om de verkliga mottagarna av finansiella transaktioner som misstänks vara penningtvättverksamhet. Som redan har betonats i tidigare yttranden (3) välkomnar EESK kommissionens initiativ och stöder dess insatser för att bekämpa skatteflykt och penningtvätt, ett fenomen som inte endast undergräver medlemsstaternas skattebaser utan också är en av de viktigaste finansieringskällorna för kriminella organisationer och terroristorganisationer i hela världen.

| 3.2 | EESK stöder bestämmelserna om skattemyndigheternas tillgång till mekanismer, förfaranden, handlingar och information som rör finansiella transaktioner som misstänks vara penningtvättverksamhet. I G20-deklarationen av den 18 april uppmanas arbetsgruppen för finansiella åtgärder att lägga fram förslag för att förbättra genomförandet av de internationella standarderna om transparens, inbegripet tillgången till information om verkligt ägande, och det internationella utbytet av sådan information. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sina förhandlingsansträngningar på internationell nivå inom organisationer såsom OECD och G20, i syfte att göra det möjligt att tillämpa dessa bestämmelser på global nivå. |
| --- | --- |

3.2

EESK stöder bestämmelserna om skattemyndigheternas tillgång till mekanismer, förfaranden, handlingar och information som rör finansiella transaktioner som misstänks vara penningtvättverksamhet. I G20-deklarationen av den 18 april uppmanas arbetsgruppen för finansiella åtgärder att lägga fram förslag för att förbättra genomförandet av de internationella standarderna om transparens, inbegripet tillgången till information om verkligt ägande, och det internationella utbytet av sådan information. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sina förhandlingsansträngningar på internationell nivå inom organisationer såsom OECD och G20, i syfte att göra det möjligt att tillämpa dessa bestämmelser på global nivå.

| 3.3 | Eftersom förslaget till direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete bara kan genomföras fullt ut om förslaget till direktiv om ändring av det fjärde penningtvättsdirektivet (4) antas rekommenderar EESK att medlemsstaterna och Europaparlamentet godkänner hela det lagstiftningspaket som föreslagits av kommissionen. |
| --- | --- |

3.3

Eftersom förslaget till direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete bara kan genomföras fullt ut om förslaget till direktiv om ändring av det fjärde penningtvättsdirektivet (4) antas rekommenderar EESK att medlemsstaterna och Europaparlamentet godkänner hela det lagstiftningspaket som föreslagits av kommissionen.

| 3.4 | Med tanke på ökningen av terrorverksamheten på internationell nivå liksom det ökade antalet attacker som har lett till förlust av människoliv i flera medlemsstater, anser EESK att de regler som kommissionen föreslår måste godkännas så snart som möjligt. Genom att införa bättre bestämmelser för att bekämpa penningtvätt skulle en av huvudkällorna till finansiering av terroristorganisationer torka ut.
  EESK uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för genomförandet av de nya bestämmelser om penningtvätt som presenteras i det paket som kommissionen föreslagit. EESK anser dessutom att utarbetandet av program för utbyte av bästa praxis mellan experter från medlemsstaternas skattemyndigheter skulle kunna bidra till att uppnå bättre resultat i genomförandet av de nya bestämmelserna. |
| --- | --- |

3.4

Med tanke på ökningen av terrorverksamheten på internationell nivå liksom det ökade antalet attacker som har lett till förlust av människoliv i flera medlemsstater, anser EESK att de regler som kommissionen föreslår måste godkännas så snart som möjligt. Genom att införa bättre bestämmelser för att bekämpa penningtvätt skulle en av huvudkällorna till finansiering av terroristorganisationer torka ut.

EESK uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för genomförandet av de nya bestämmelser om penningtvätt som presenteras i det paket som kommissionen föreslagit. EESK anser dessutom att utarbetandet av program för utbyte av bästa praxis mellan experter från medlemsstaternas skattemyndigheter skulle kunna bidra till att uppnå bättre resultat i genomförandet av de nya bestämmelserna.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2016) 450 final.

1

(2)  COM(2016) 452 final.

2

(3)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 31.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/130

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan

[COM(2016) 32 final]

(2017/C 034/21)

| Föredragande: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Föredragande:

Peter SCHMIDT

| Remiss | Europeiska kommissionen, 04/03/2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 32 final] |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 30/09/2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19/10/2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 221/0/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 04/03/2016

Rättslig grund

Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 32 final]

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

30/09/2016

Antagande vid plenarsessionen

19/10/2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

221/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK understryker det faktum att den svaga ställningen för de mest utsatta aktörerna i livsmedelskedjan måste åtgärdas genom ett stopp för otillbörliga affärsmetoder från livsmedelsdetaljhandelns (OBS! Med livsmedelsdetaljhandeln avses i detta dokument sektorn för storskalig detaljhandel) och vissa transnationella företags sida. Dessa ökar risken och osäkerheten för alla aktörer längsmed livsmedelskedjan och leder därigenom till onödiga kostnader. |
| --- | --- |

1.1

EESK understryker det faktum att den svaga ställningen för de mest utsatta aktörerna i livsmedelskedjan måste åtgärdas genom ett stopp för otillbörliga affärsmetoder från livsmedelsdetaljhandelns (OBS! Med livsmedelsdetaljhandeln avses i detta dokument sektorn för storskalig detaljhandel) och vissa transnationella företags sida. Dessa ökar risken och osäkerheten för alla aktörer längsmed livsmedelskedjan och leder därigenom till onödiga kostnader.

| 1.2 | EESK medger dock att man endast genom att undvika otillbörliga affärsmetoder inte kan lösa de strukturella marknadsproblem som finns i livsmedelskedjan, såsom tillfälliga obalanser på marknaden, jordbrukarnas utsatta situation etc. |
| --- | --- |

1.2

EESK medger dock att man endast genom att undvika otillbörliga affärsmetoder inte kan lösa de strukturella marknadsproblem som finns i livsmedelskedjan, såsom tillfälliga obalanser på marknaden, jordbrukarnas utsatta situation etc.

| 1.3 | EESK framhåller åter den oro och de rekommendationer som tas upp i dess tidigare yttrande om ”Handelsförbindelser mellan storskalig detaljhandel och livsmedelsleverantörer” (1). Framför allt uppmanar EESK på nytt kommissionen att anpassa EU:s lagstiftning efter de specifika särdragen hos de olika parterna i livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller åter den oro och de rekommendationer som tas upp i dess tidigare yttrande om ”Handelsförbindelser mellan storskalig detaljhandel och livsmedelsleverantörer” (1). Framför allt uppmanar EESK på nytt kommissionen att anpassa EU:s lagstiftning efter de specifika särdragen hos de olika parterna i livsmedelssektorn.

| 1.4 | EESK skulle vilja rikta uppmärksamheten mot att marknaden har misslyckats, eftersom läget fortsätter att försämras i ett system som inte är tillräckligt reglerat (2). |
| --- | --- |

1.4

EESK skulle vilja rikta uppmärksamheten mot att marknaden har misslyckats, eftersom läget fortsätter att försämras i ett system som inte är tillräckligt reglerat (2).

| 1.5 | EESK stöder till fullo Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 (3), där man framhåller behovet av ramlagstiftning på EU-nivå för att hantera otillbörliga affärsmetoder från livsmedelshandelns och vissa transnationella företags sida och för att se till att europeiska jordbrukare och konsumenter kan dra nytta av rättvisa försäljnings- och köpvillkor. EESK anser att det på grund av de otillbörliga affärsmetodernas särdrag både krävs och behövs EU-lagstiftning för att förbjuda dem. |
| --- | --- |

1.5

EESK stöder till fullo Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 (3), där man framhåller behovet av ramlagstiftning på EU-nivå för att hantera otillbörliga affärsmetoder från livsmedelshandelns och vissa transnationella företags sida och för att se till att europeiska jordbrukare och konsumenter kan dra nytta av rättvisa försäljnings- och köpvillkor. EESK anser att det på grund av de otillbörliga affärsmetodernas särdrag både krävs och behövs EU-lagstiftning för att förbjuda dem.

| 1.6 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt vidta åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder genom att inrätta ett harmoniserat EU-nätverk av tillsynsmyndigheter med detta syfte, för att skapa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt vidta åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder genom att inrätta ett harmoniserat EU-nätverk av tillsynsmyndigheter med detta syfte, för att skapa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden.

| 1.7 | EESK välkomnar inrättandet av det EU-omfattande leverantörskedjeinitiativet och andra nationella frivilliga system, men endast som ett komplement till effektiva och robusta tillsynsmekanismer på medlemsstatsnivå. Det finns dock ett behov av att se till att alla berörda parter (t.ex. jordbrukare och fackföreningar) kan delta och att klagomål kan lämnas in anonymt. Man måste också fastställa avskräckande påföljder. Dessutom bör sådana plattformar kunna vidta åtgärder på eget initiativ. EESK föreslår också att man ska inrätta en ombudsman med föreskrivande befogenheter för medling innan talan väcks vid domstol. |
| --- | --- |

1.7

EESK välkomnar inrättandet av det EU-omfattande leverantörskedjeinitiativet och andra nationella frivilliga system, men endast som ett komplement till effektiva och robusta tillsynsmekanismer på medlemsstatsnivå. Det finns dock ett behov av att se till att alla berörda parter (t.ex. jordbrukare och fackföreningar) kan delta och att klagomål kan lämnas in anonymt. Man måste också fastställa avskräckande påföljder. Dessutom bör sådana plattformar kunna vidta åtgärder på eget initiativ. EESK föreslår också att man ska inrätta en ombudsman med föreskrivande befogenheter för medling innan talan väcks vid domstol.

| 1.8 | EESK efterfrågar ett förbud mot missbruk, såsom de som tas upp i punkt 3.3 i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.8

EESK efterfrågar ett förbud mot missbruk, såsom de som tas upp i punkt 3.3 i detta yttrande.

| 1.9 | I synnerhet rekommenderar EESK att leverantörer, såsom jordbrukare, ska betalas ett pris som inte understiger produktionskostnaderna. EESK efterlyser också ett effektivt förbud mot försäljning under självkostnadspris i livsmedelsdetaljhandeln. |
| --- | --- |

1.9

I synnerhet rekommenderar EESK att leverantörer, såsom jordbrukare, ska betalas ett pris som inte understiger produktionskostnaderna. EESK efterlyser också ett effektivt förbud mot försäljning under självkostnadspris i livsmedelsdetaljhandeln.

| 1.10 | EESK rekommenderar att alternativa affärsmodeller som kan förkorta leveranskedjan mellan livsmedelsproducenter och slutkonsumenten ska uppmuntras och stödjas, t.ex. genom medlemsstaternas regler för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.10

EESK rekommenderar att alternativa affärsmodeller som kan förkorta leveranskedjan mellan livsmedelsproducenter och slutkonsumenten ska uppmuntras och stödjas, t.ex. genom medlemsstaternas regler för offentlig upphandling.

| 1.11 | EESK föreslår att kooperativens och producentorganisationernas roll och ställning ska stärkas för att återupprätta maktbalansen, eftersom de är en passande och viktig typ av företag som gör det möjligt för jordbrukare som ägare att gemensamt förbättra sin ställning på marknaden – även enligt villkoren på EU:s inre marknad – och på ett aktivt sätt återställa en jämn fördelning av förhandlingsstyrkan inom livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

1.11

EESK föreslår att kooperativens och producentorganisationernas roll och ställning ska stärkas för att återupprätta maktbalansen, eftersom de är en passande och viktig typ av företag som gör det möjligt för jordbrukare som ägare att gemensamt förbättra sin ställning på marknaden – även enligt villkoren på EU:s inre marknad – och på ett aktivt sätt återställa en jämn fördelning av förhandlingsstyrkan inom livsmedelskedjan.

| 1.12 | EESK uppmanar med kraft aktörerna inom livsmedelskedjan att utveckla rättvisa handelsförbindelser som baseras på långsiktiga och stabila avtal och att samarbeta med varandra, för att tillsammans bemöta konsumenternas behov och efterfrågan. |
| --- | --- |

1.12

EESK uppmanar med kraft aktörerna inom livsmedelskedjan att utveckla rättvisa handelsförbindelser som baseras på långsiktiga och stabila avtal och att samarbeta med varandra, för att tillsammans bemöta konsumenternas behov och efterfrågan.

| 1.13 | EESK efterfrågar skydd och garanterad anonymitet för visselblåsare som avslöjar otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

1.13

EESK efterfrågar skydd och garanterad anonymitet för visselblåsare som avslöjar otillbörliga affärsmetoder.

| 1.14 | EESK rekommenderar att man inför en rätt att väcka kollektiv talan. |
| --- | --- |

1.14

EESK rekommenderar att man inför en rätt att väcka kollektiv talan.

| 1.15 | EESK föreslår att man inleder en EU-omfattande informations- och kunskapskampanj om ”livsmedlens värde”. Detta behövs för att säkerställa en långsiktig förändring av konsumenternas beteende. |
| --- | --- |

1.15

EESK föreslår att man inleder en EU-omfattande informations- och kunskapskampanj om ”livsmedlens värde”. Detta behövs för att säkerställa en långsiktig förändring av konsumenternas beteende.

2.   Inledning

| 2.1 | Livsmedelskedjan för jordbruksprodukter länkar samman viktiga och olikartade branscher i den europeiska ekonomin som är väsentliga för den ekonomiska och sociala välfärden, miljön och medborgarnas hälsa. Under de senaste åren har det dock skett en förskjutning av förhandlingsstyrkan i leveranskedjan, oftast till fördel för detaljhandeln och vissa transnationella företag, och till nackdel för leverantörerna, framför allt primärproducenterna. |
| --- | --- |

2.1

Livsmedelskedjan för jordbruksprodukter länkar samman viktiga och olikartade branscher i den europeiska ekonomin som är väsentliga för den ekonomiska och sociala välfärden, miljön och medborgarnas hälsa. Under de senaste åren har det dock skett en förskjutning av förhandlingsstyrkan i leveranskedjan, oftast till fördel för detaljhandeln och vissa transnationella företag, och till nackdel för leverantörerna, framför allt primärproducenterna.

| 2.2 | Ett litet antal företag dominerar nu marknadsföringen och försäljningen av livsmedel. Många livsmedelsaffärer i ett kraftigt ökande antal medlemsstater majoritetskontrolleras av mellan tre och fem återförsäljare, med en samlad marknadsandel på mellan 65 and 90 % i den moderna detaljhandeln (4), (5). |
| --- | --- |

2.2

Ett litet antal företag dominerar nu marknadsföringen och försäljningen av livsmedel. Många livsmedelsaffärer i ett kraftigt ökande antal medlemsstater majoritetskontrolleras av mellan tre och fem återförsäljare, med en samlad marknadsandel på mellan 65 and 90 % i den moderna detaljhandeln (4), (5).

| 2.3 | Koncentrationen i fråga om förhandlingsstyrka har lett till missbruk av dominerande ställning, vilket får till följd att svagare aktörer blir alltmer utsatta för otillbörliga affärsmetoder. Detta betyder att den ekonomiska risken överförs från marknaden upp genom leveranskedjan, vilket får särskilt negativa följder för konsumenterna och vissa aktörer, t.ex. jordbrukare, arbetstagare och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.3

Koncentrationen i fråga om förhandlingsstyrka har lett till missbruk av dominerande ställning, vilket får till följd att svagare aktörer blir alltmer utsatta för otillbörliga affärsmetoder. Detta betyder att den ekonomiska risken överförs från marknaden upp genom leveranskedjan, vilket får särskilt negativa följder för konsumenterna och vissa aktörer, t.ex. jordbrukare, arbetstagare och små och medelstora företag.

| 2.4 | EESK har redan diskuterat otillbörliga affärsmetoder i sitt yttrande om ”Handelsförbindelser mellan storskalig detaljhandel och livsmedelsleverantörer” från februari 2013 (6). Bruket av otillbörliga affärsmetoder har inte minskat särskilt mycket sedan dess. Tvärtom har den storskaliga detaljhandeln till och med fått mer makt, vilket kan leda till missbruk gentemot vissa aktörer, t.ex. jordbrukare, arbetstagare och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.4

EESK har redan diskuterat otillbörliga affärsmetoder i sitt yttrande om ”Handelsförbindelser mellan storskalig detaljhandel och livsmedelsleverantörer” från februari 2013 (6). Bruket av otillbörliga affärsmetoder har inte minskat särskilt mycket sedan dess. Tvärtom har den storskaliga detaljhandeln till och med fått mer makt, vilket kan leda till missbruk gentemot vissa aktörer, t.ex. jordbrukare, arbetstagare och små och medelstora företag.

3.   Otillbörliga affärsmetoder och deras följder

| 3.1 | Otillbörliga affärsmetoder kan generellt definieras som metoder som starkt avviker från god affärssed och som strider mot god tro och heder (7). |
| --- | --- |

3.1

Otillbörliga affärsmetoder kan generellt definieras som metoder som starkt avviker från god affärssed och som strider mot god tro och heder (7).

| 3.2 | Otillbörliga affärsmetoder kan förekomma i vilket steg som helst i leveranskedjan, mellan en mängd olika aktörer. De är dock vanligare i senare steg av leverantörskedjan, där makten är mer koncentrerad bland återförsäljare och vissa transnationella företag. Om man stöter på otillbörliga affärsmetoder i tidigare steg av kedjan beror detta ofta på att risker som härrör från otillbörliga affärsmetoder i senare steg har överförts. |
| --- | --- |

3.2

Otillbörliga affärsmetoder kan förekomma i vilket steg som helst i leveranskedjan, mellan en mängd olika aktörer. De är dock vanligare i senare steg av leverantörskedjan, där makten är mer koncentrerad bland återförsäljare och vissa transnationella företag. Om man stöter på otillbörliga affärsmetoder i tidigare steg av kedjan beror detta ofta på att risker som härrör från otillbörliga affärsmetoder i senare steg har överförts.

| 3.3 | Exempel på sådana metoder anges nedan, utan att denna förteckning på något sätt är fullständig:






  — | Oskälig överföring av kommersiell risk. |
| --- | --- | --- |

3.3

Exempel på sådana metoder anges nedan, utan att denna förteckning på något sätt är fullständig:

—

Oskälig överföring av kommersiell risk.

| — | Oklara eller ospecificerade avtalsvillkor. |
| --- | --- |

—

Oklara eller ospecificerade avtalsvillkor.

| — | Ensidiga och retroaktiva ändringar av avtal, även av priser. |
| --- | --- |

—

Ensidiga och retroaktiva ändringar av avtal, även av priser.

| — | Lägre produktkvalitet eller konsumentinformation utan information eller samråd med eller samtycke från köparna. |
| --- | --- |

—

Lägre produktkvalitet eller konsumentinformation utan information eller samråd med eller samtycke från köparna.

| — | Bidrag till reklam- eller marknadsföringskostnader. |
| --- | --- |

—

Bidrag till reklam- eller marknadsföringskostnader.

| — | Försenade betalningar. |
| --- | --- |

—

Försenade betalningar.

| — | Avgifter för att börja föra produkter eller lojalitetsavgifter. |
| --- | --- |

—

Avgifter för att börja föra produkter eller lojalitetsavgifter.

| — | Kostnader för hyllplacering. |
| --- | --- |

—

Kostnader för hyllplacering.

| — | Krav på ersättning för kasserade eller osålda produkter. |
| --- | --- |

—

Krav på ersättning för kasserade eller osålda produkter.

| — | Användning av kosmetiska produktspecifikationer för att inte godkänna försändelser av livsmedel eller sänka priset. |
| --- | --- |

—

Användning av kosmetiska produktspecifikationer för att inte godkänna försändelser av livsmedel eller sänka priset.

| — | Påtryckningar för att sänka priser. |
| --- | --- |

—

Påtryckningar för att sänka priser.

| — | Debitering för fiktiva tjänster. |
| --- | --- |

—

Debitering för fiktiva tjänster.

| — | Avbeställningar i sista minuten eller avdrag från planerade volymer. |
| --- | --- |

—

Avbeställningar i sista minuten eller avdrag från planerade volymer.

| — | Hot om att sluta föra produkter. |
| --- | --- |

—

Hot om att sluta föra produkter.

| — | Schablonbelopp som företag tar ut av leverantörer som ett krav på att inkluderas i en leverantörsförteckning (”pay to stay”). |
| --- | --- |

—

Schablonbelopp som företag tar ut av leverantörer som ett krav på att inkluderas i en leverantörsförteckning (”pay to stay”).

| 3.4 | Otillbörliga affärsmetoder har en mängd olika följder för aktörer, konsumenter och miljön. Sådana metoder är dock lönsamma till sin natur och leder därför till kortsiktiga vinster för de som tillämpar dem, på bekostnad av övriga berörda parter i leveranskedjan. På lång sikt måste aktörerna inom livsmedelskedjan ha hållbara leverantörsförbindelser och arbeta med att förhindra störningar i leveranskedjan för att konkurrera och fortsätta att uppfylla konsumenternas ständigt föränderliga efterfrågan. |
| --- | --- |

3.4

Otillbörliga affärsmetoder har en mängd olika följder för aktörer, konsumenter och miljön. Sådana metoder är dock lönsamma till sin natur och leder därför till kortsiktiga vinster för de som tillämpar dem, på bekostnad av övriga berörda parter i leveranskedjan. På lång sikt måste aktörerna inom livsmedelskedjan ha hållbara leverantörsförbindelser och arbeta med att förhindra störningar i leveranskedjan för att konkurrera och fortsätta att uppfylla konsumenternas ständigt föränderliga efterfrågan.

3.5   Följderna av otillbörliga affärsmetoder för leverantörer

| 3.5.1 | Otillbörliga affärsmetoder har många olika och långtgående följder för de aktörer som drabbas av dem, och kan leda till sänkta intäkter för leverantörer, antingen genom prisavdrag eller på grund av de ökade kostnader som uppstår som en följd av dessa metoder. Otillbörliga affärsmetoder har beräknats kosta leverantörerna 30–40 miljarder euro (8). Utöver det fortsatta pristrycket på leverantörerna skapar sådana metoder osäkerhet, och på så sätt stannar innovation och investeringar av i leveranskedjan. De kan också konkurrera ut kompetenta, ansvarsfulla leverantörer. |
| --- | --- |

3.5.1

Otillbörliga affärsmetoder har många olika och långtgående följder för de aktörer som drabbas av dem, och kan leda till sänkta intäkter för leverantörer, antingen genom prisavdrag eller på grund av de ökade kostnader som uppstår som en följd av dessa metoder. Otillbörliga affärsmetoder har beräknats kosta leverantörerna 30–40 miljarder euro (8). Utöver det fortsatta pristrycket på leverantörerna skapar sådana metoder osäkerhet, och på så sätt stannar innovation och investeringar av i leveranskedjan. De kan också konkurrera ut kompetenta, ansvarsfulla leverantörer.

| 3.5.2 | Det tryck som jordbrukare och företag som bearbetar livsmedel utsätts för, och den efterföljande nedåtgående prispressen, leder också till sänkta löner både inom jordbrukssektorn och för anställda inom livsmedelsindustrin. När det rör sig om mer permanent arbetskraft leder också kapplöpningen mot botten efter lägre priser också till lägre löner för att leverantörerna ska kunna uppnå sina marginaler. |
| --- | --- |

3.5.2

Det tryck som jordbrukare och företag som bearbetar livsmedel utsätts för, och den efterföljande nedåtgående prispressen, leder också till sänkta löner både inom jordbrukssektorn och för anställda inom livsmedelsindustrin. När det rör sig om mer permanent arbetskraft leder också kapplöpningen mot botten efter lägre priser också till lägre löner för att leverantörerna ska kunna uppnå sina marginaler.

| 3.5.3 | Små och medelstora företag är ofta mest utsatta för otillbörliga affärsmetoder, t.ex. inom den globala bananhandeln. Där används småskaliga jordbrukares varor för att ”fylla på” större plantagevolymer, och dessa leverantörer riskerar sedan att vara de första som utesluts från en försäljning om en beställning avbeställs utan förvarning (9). |
| --- | --- |

3.5.3

Små och medelstora företag är ofta mest utsatta för otillbörliga affärsmetoder, t.ex. inom den globala bananhandeln. Där används småskaliga jordbrukares varor för att ”fylla på” större plantagevolymer, och dessa leverantörer riskerar sedan att vara de första som utesluts från en försäljning om en beställning avbeställs utan förvarning (9).

| 3.5.4 | Inom vissa områden av livsmedelsproduktion och tillverkning förekommer inte längre avtalsfrihet. I Tyskland visar den senaste tidens utveckling att detaljhandelspriserna ensidigt har sänkts utan förhandlingar med leverantörerna. I Storbritannien är mjölk ofta ”lockvaran” inom speceribranschen och brittiska mjölkbönder har upplevt de lägsta priserna någonsin för sin mjölk, som i vissa fall är lägre än produktionskostnaderna. Inom bearbetningsindustrin är det i Spanien lagligt att betala ett pris under produktionskostnaden, vilket allvarligt urholkar prisbildningen längs med kedjan. |
| --- | --- |

3.5.4

Inom vissa områden av livsmedelsproduktion och tillverkning förekommer inte längre avtalsfrihet. I Tyskland visar den senaste tidens utveckling att detaljhandelspriserna ensidigt har sänkts utan förhandlingar med leverantörerna. I Storbritannien är mjölk ofta ”lockvaran” inom speceribranschen och brittiska mjölkbönder har upplevt de lägsta priserna någonsin för sin mjölk, som i vissa fall är lägre än produktionskostnaderna. Inom bearbetningsindustrin är det i Spanien lagligt att betala ett pris under produktionskostnaden, vilket allvarligt urholkar prisbildningen längs med kedjan.

| 3.5.5 | Färskvarusektorn är särskilt känslig för otillbörliga affärsmetoder i och med att de varor som den producerar för den europeiska marknaden är så lättfördärvliga. Jordbrukarna kan bara sälja sina varor under en begränsad tid för att garantera hållbarheten för slutkunden och slutkonsumenten, och detta missbrukas ofta av kommersiella köpare för återförsäljare och mellanhänder genom att införa prisavdrag som inte kan omförhandlas när varorna tas emot. |
| --- | --- |

3.5.5

Färskvarusektorn är särskilt känslig för otillbörliga affärsmetoder i och med att de varor som den producerar för den europeiska marknaden är så lättfördärvliga. Jordbrukarna kan bara sälja sina varor under en begränsad tid för att garantera hållbarheten för slutkunden och slutkonsumenten, och detta missbrukas ofta av kommersiella köpare för återförsäljare och mellanhänder genom att införa prisavdrag som inte kan omförhandlas när varorna tas emot.

| 3.5.6 | I flera utredningar har det slagits fast att vissa aktörer har en tydlig köparstyrka som leder till missbruk genom otillbörliga affärsmetoder (10). Denna typ av orimlig praxis kan uppstå var som helst i leveranskedjan och är också tydligt i förbindelserna mellan jordbrukarna och livsmedelsindustrin, eftersom företag från denna sektor också har ”köparstyrka” på grund av den relativa maktkoncentrationen (11). |
| --- | --- |

3.5.6

I flera utredningar har det slagits fast att vissa aktörer har en tydlig köparstyrka som leder till missbruk genom otillbörliga affärsmetoder (10). Denna typ av orimlig praxis kan uppstå var som helst i leveranskedjan och är också tydligt i förbindelserna mellan jordbrukarna och livsmedelsindustrin, eftersom företag från denna sektor också har ”köparstyrka” på grund av den relativa maktkoncentrationen (11).

| 3.5.7 | Återförsäljarnas ökade försäljning av så kallade egna varumärken (märkeslösa produkter eller varumärken som ägs av återförsäljarna) gör att de kan byta leverantörer ofta om de hittar en billigare producent, antingen under eller efter det att avtalsförhållanden har inletts. Egna varumärken är inte orättvisa i sig själva och kan hjälpa små och medelstora företag att ta sig in på marknaden och erbjuda konsumenterna många olika val. |
| --- | --- |

3.5.7

Återförsäljarnas ökade försäljning av så kallade egna varumärken (märkeslösa produkter eller varumärken som ägs av återförsäljarna) gör att de kan byta leverantörer ofta om de hittar en billigare producent, antingen under eller efter det att avtalsförhållanden har inletts. Egna varumärken är inte orättvisa i sig själva och kan hjälpa små och medelstora företag att ta sig in på marknaden och erbjuda konsumenterna många olika val.

| 3.5.8 | Att viss detaljhandel utvidgas genom vertikal integration av inköp och bearbetning kan leda till att återförsäljare bjuder under priserna. Detta är ett exempel på hur förhandlingsstyrkan kan öka genom en kontinuerlig koncentration av makten. |
| --- | --- |

3.5.8

Att viss detaljhandel utvidgas genom vertikal integration av inköp och bearbetning kan leda till att återförsäljare bjuder under priserna. Detta är ett exempel på hur förhandlingsstyrkan kan öka genom en kontinuerlig koncentration av makten.

| 3.5.9 | Försäljningen av varor till priser som understiger produktionskostnaderna, och den storskaliga detaljhandelns och vissa transnationella företags användning av basprodukter från jordbruket, såsom mjölk, ost, frukt och grönsaker som ”lockprodukter” (dvs. till priser som understiger inköpskostnaden), är ett hot mot den långsiktiga hållbarheten hos den europeiska jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

3.5.9

Försäljningen av varor till priser som understiger produktionskostnaderna, och den storskaliga detaljhandelns och vissa transnationella företags användning av basprodukter från jordbruket, såsom mjölk, ost, frukt och grönsaker som ”lockprodukter” (dvs. till priser som understiger inköpskostnaden), är ett hot mot den långsiktiga hållbarheten hos den europeiska jordbruksproduktionen.

3.6   Följderna av otillbörliga affärsmetoder för konsumenterna

| 3.6.1 | Otillbörliga affärsmetoder har betydande negativa konsekvenser för europeiska konsumenter. Större aktörer absorberar ofta de kostnader som följer av otillbörliga affärsmetoder, men mindre företag sätts under ökad press och kan inte investera eller vara innovativa, vilket utesluter dem från de högvärderade marknaderna (12). Detta leder till mindre valfrihet för konsumenterna och minskad tillgång och slutligen till högre konsumentpriser. |
| --- | --- |

3.6.1

Otillbörliga affärsmetoder har betydande negativa konsekvenser för europeiska konsumenter. Större aktörer absorberar ofta de kostnader som följer av otillbörliga affärsmetoder, men mindre företag sätts under ökad press och kan inte investera eller vara innovativa, vilket utesluter dem från de högvärderade marknaderna (12). Detta leder till mindre valfrihet för konsumenterna och minskad tillgång och slutligen till högre konsumentpriser.

| 3.6.2 | Bristen på öppenhet kring varumärken skadar konsumenterna, som inte kan fatta välgrundade inköpsbeslut trots att de många gånger har uttryckt en önskan om att helst köpa hälsosamma, miljövänliga jordbruksprodukter av hög kvalitet som har en koppling till deras närområde. Denna bristande öppenhet har en negativ inverkan på konsumenternas förtroende, vilket förvärrar krisen inom jordbrukssektorn än mer. |
| --- | --- |

3.6.2

Bristen på öppenhet kring varumärken skadar konsumenterna, som inte kan fatta välgrundade inköpsbeslut trots att de många gånger har uttryckt en önskan om att helst köpa hälsosamma, miljövänliga jordbruksprodukter av hög kvalitet som har en koppling till deras närområde. Denna bristande öppenhet har en negativ inverkan på konsumenternas förtroende, vilket förvärrar krisen inom jordbrukssektorn än mer.

| 3.6.3 | Pristrycket tvingar de företag som bearbetar livsmedel att producera så billigt som möjligt – vilket kan påverka kvaliteten på de livsmedel som görs tillgängliga för konsumenterna. För att sänka sina kostnader använder vissa företag ibland billigare råvaror, någon som påverkar kvaliteten på och värdet hos livsmedel. I många produkter använder man till exempel transfetter i stället för hälsosammare oljor och fetter från Europa. |
| --- | --- |

3.6.3

Pristrycket tvingar de företag som bearbetar livsmedel att producera så billigt som möjligt – vilket kan påverka kvaliteten på de livsmedel som görs tillgängliga för konsumenterna. För att sänka sina kostnader använder vissa företag ibland billigare råvaror, någon som påverkar kvaliteten på och värdet hos livsmedel. I många produkter använder man till exempel transfetter i stället för hälsosammare oljor och fetter från Europa.

3.7   Miljöpåverkan som orsakas av otillbörliga affärsmetoder

| 3.7.1 | Den miljöpåverkan som orsakas av otillbörliga affärsmetoder måste erkännas. Genom otillbörliga affärsmetoder uppmuntras överproduktion som ett sätt för leverantörer att försäkra sig själva mot osäkerhet. Denna överproduktion kan leda till att livsmedel kastas, vilket orsakar en onödig utarmning av resurser som marken och vattnet, och förbrukning av jordbrukskemikalier och bränsle (13), (14). |
| --- | --- |

3.7.1

Den miljöpåverkan som orsakas av otillbörliga affärsmetoder måste erkännas. Genom otillbörliga affärsmetoder uppmuntras överproduktion som ett sätt för leverantörer att försäkra sig själva mot osäkerhet. Denna överproduktion kan leda till att livsmedel kastas, vilket orsakar en onödig utarmning av resurser som marken och vattnet, och förbrukning av jordbrukskemikalier och bränsle (13), (14).

4.   Sammanfattning av kommissionens rapport om tillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan

| 4.1 | Kommissionen har sammanställt en rapport (15) där den bedömer de nationella regelverk som inrättats för att verkställa åtgärder för att motverka otillbörliga affärsmetoder och deras effektivitet, och även den roll som spelas av det EU-omfattande, frivilliga leverantörskedjeinitiativet och dess frivilliga nationella plattformar. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen har sammanställt en rapport (15) där den bedömer de nationella regelverk som inrättats för att verkställa åtgärder för att motverka otillbörliga affärsmetoder och deras effektivitet, och även den roll som spelas av det EU-omfattande, frivilliga leverantörskedjeinitiativet och dess frivilliga nationella plattformar.

| 4.2 | I kommissionens rapport från 2016 framhålls det faktum att den absoluta majoriteten av medlemsstaterna redan har infört lagstiftningsåtgärder och offentliga system för kontroll och tillsyn för att ta itu med otillbörliga affärsmetoder. Vissa medlemsstater har kommit längre än andra, men många kan fortfarande inte hantera det ”klimat av rädsla” som upplevs av de som drabbas av otillbörliga affärsmetoder. Eftersom det finns olika metoder för att ta itu med otillbörliga affärsmetoder på ett effektivt sätt har kommissionen slagit fast att specifik EU-lagstiftning inte skulle leda till något mervärde i det här skedet. |
| --- | --- |

4.2

I kommissionens rapport från 2016 framhålls det faktum att den absoluta majoriteten av medlemsstaterna redan har infört lagstiftningsåtgärder och offentliga system för kontroll och tillsyn för att ta itu med otillbörliga affärsmetoder. Vissa medlemsstater har kommit längre än andra, men många kan fortfarande inte hantera det ”klimat av rädsla” som upplevs av de som drabbas av otillbörliga affärsmetoder. Eftersom det finns olika metoder för att ta itu med otillbörliga affärsmetoder på ett effektivt sätt har kommissionen slagit fast att specifik EU-lagstiftning inte skulle leda till något mervärde i det här skedet.

| 4.3 | Leverantörskedjeinitiativet (16) är ett gemensamt initiativ från åtta föreningar på EU-nivå. De företräder livsmedels- och dryckesindustrin, tillverkare av märkesvaror, detaljhandeln, små och medelstora företag och jordbruksföretag. Leverantörskedjeinitiativet lanserade inom ramen för ”högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja” (17) i syfte att hjälpa berörda parter att ta itu med otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

4.3

Leverantörskedjeinitiativet (16) är ett gemensamt initiativ från åtta föreningar på EU-nivå. De företräder livsmedels- och dryckesindustrin, tillverkare av märkesvaror, detaljhandeln, små och medelstora företag och jordbruksföretag. Leverantörskedjeinitiativet lanserade inom ramen för ”högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja” (17) i syfte att hjälpa berörda parter att ta itu med otillbörliga affärsmetoder.

| 4.4 | I rapporten slås det fast att leverantörskedjeinitiativet har ökat kunskapen om otillbörliga affärsmetoder och potentiellt är en snabbare och billigare lösning än rättsliga förfaranden. Det kan också bidra till att lösa gränsöverskridande frågor. Kommissionen framhåller också områden där leverantörskedjeinitiativet kan förbättras, såsom ökad opartiskhet för förvaltningsstrukturen och möjliggörande av individuella konfidentiella klagomål. |
| --- | --- |

4.4

I rapporten slås det fast att leverantörskedjeinitiativet har ökat kunskapen om otillbörliga affärsmetoder och potentiellt är en snabbare och billigare lösning än rättsliga förfaranden. Det kan också bidra till att lösa gränsöverskridande frågor. Kommissionen framhåller också områden där leverantörskedjeinitiativet kan förbättras, såsom ökad opartiskhet för förvaltningsstrukturen och möjliggörande av individuella konfidentiella klagomål.

5.   Allmänna kommentarer

| 5.1 | EESK:s ståndpunkt beträffande kommissionens rapport är i linje med Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan, med ett starkt stöd i alla partier (18). Parlamentet påpekar att det behövs EU-ramlagstiftning och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att man ska kunna bekämpa otillbörliga affärsmetoder inom livsmedelskedjan, för att säkerställa att jordbrukarna får rättvisa inkomster och konsumenterna ett brett utbud. Parlamentet framhåller också det faktum att leverantörskedjeinitiativet och andra frivilliga system i nationell regi eller EU-regi inte bör främjas som ett alternativ utan ”som komplement till ändamålsenliga och kraftfulla efterlevnadskontroller på medlemsstatsnivå – som säkrar anonymiteten i klagomål och inrättar avskräckande påföljder – tillsammans med samordning på EU-nivå” (19). |
| --- | --- |

5.1

EESK:s ståndpunkt beträffande kommissionens rapport är i linje med Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan, med ett starkt stöd i alla partier (18). Parlamentet påpekar att det behövs EU-ramlagstiftning och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att man ska kunna bekämpa otillbörliga affärsmetoder inom livsmedelskedjan, för att säkerställa att jordbrukarna får rättvisa inkomster och konsumenterna ett brett utbud. Parlamentet framhåller också det faktum att leverantörskedjeinitiativet och andra frivilliga system i nationell regi eller EU-regi inte bör främjas som ett alternativ utan ”som komplement till ändamålsenliga och kraftfulla efterlevnadskontroller på medlemsstatsnivå – som säkrar anonymiteten i klagomål och inrättar avskräckande påföljder – tillsammans med samordning på EU-nivå” (19).

| 5.2 | Kommissionen anser att det är för tidigt att bedöma framgången hos leverantörskedjeinitiativet. EESK noterar dock att leverantörskedjeinitiativet inte har lyckats minska förekomsten av otillbörliga affärsmetoder och missbruket av köparstyrka av följande skäl: |
| --- | --- |

5.2

Kommissionen anser att det är för tidigt att bedöma framgången hos leverantörskedjeinitiativet. EESK noterar dock att leverantörskedjeinitiativet inte har lyckats minska förekomsten av otillbörliga affärsmetoder och missbruket av köparstyrka av följande skäl:

| 5.2.1 | Det faktum att detaljhandeln är ledande inom detta initiativ är ett stort hinder för att jordbrukare ska ansluta sig på ett effektivt sätt till plattformen, med tanke på misstron mellan dessa berörda parter. Leverantörskedjeinitiativet ger därför inte leverantörerna den anonymitet som de behöver för att komma över ”klimatet av rädsla”. Initiativet kan inte heller på ett proaktivt sätt undersöka leveranskedjor och förlitar sig därför på att aktörerna inger klagomål, och placerar således bevisbördan på de som faller offer för otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

5.2.1

Det faktum att detaljhandeln är ledande inom detta initiativ är ett stort hinder för att jordbrukare ska ansluta sig på ett effektivt sätt till plattformen, med tanke på misstron mellan dessa berörda parter. Leverantörskedjeinitiativet ger därför inte leverantörerna den anonymitet som de behöver för att komma över ”klimatet av rädsla”. Initiativet kan inte heller på ett proaktivt sätt undersöka leveranskedjor och förlitar sig därför på att aktörerna inger klagomål, och placerar således bevisbördan på de som faller offer för otillbörliga affärsmetoder.

| 5.2.2 | Kommissionen menar att leverantörskedjeinitiativet möjliggör en självreglering av otillbörliga affärsmetoder. Avsaknaden av finansiella sanktioner innebär dock att köparna inte avskräcks från att använda sig av otillbörliga affärsmetoder som annars är lönsamma. Det upptäcktes till exempel nyligen att Tesco plc använde sig av otillbörliga affärsmetoder i kontakten med sina leverantörer, trots att de ingår i leverantörskedjeinitiativet. Tesco har bestraffats med icke-finansiella sanktioner genom brittisk lagstiftning (rättsinstansen på speceributiksområdet, Groceries Code Adjudicator), men har inte ålagts några sanktioner av leverantörskedjeinitiativet. Initiativets enda avskräckande funktion är att det kan utesluta företag som bryter mot reglerna, vilket det fortfarande inte har gjort när det gäller Tesco plc. Detta är ett tydligt exempel på att leverantörskedjeinitiativet inte förhindrar otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

5.2.2

Kommissionen menar att leverantörskedjeinitiativet möjliggör en självreglering av otillbörliga affärsmetoder. Avsaknaden av finansiella sanktioner innebär dock att köparna inte avskräcks från att använda sig av otillbörliga affärsmetoder som annars är lönsamma. Det upptäcktes till exempel nyligen att Tesco plc använde sig av otillbörliga affärsmetoder i kontakten med sina leverantörer, trots att de ingår i leverantörskedjeinitiativet. Tesco har bestraffats med icke-finansiella sanktioner genom brittisk lagstiftning (rättsinstansen på speceributiksområdet, Groceries Code Adjudicator), men har inte ålagts några sanktioner av leverantörskedjeinitiativet. Initiativets enda avskräckande funktion är att det kan utesluta företag som bryter mot reglerna, vilket det fortfarande inte har gjort när det gäller Tesco plc. Detta är ett tydligt exempel på att leverantörskedjeinitiativet inte förhindrar otillbörliga affärsmetoder.

| 5.2.3 | EESK noterar också avsaknaden av jordbrukare och fackförbund bland dem som deltar i leverantörskedjeinitiativet. Medan vissa organisationer aldrig har anslutit sig till initiativet eller dess nationella motsvarigheter lämnade det finska centralförbundet för lant- och skogsbruksproducenter (MTK), en av grundarna av den nationella plattformen för genomförande av leverantörskedjeinitiativet i Finland, initiativet med motiveringen att det inte fungerande, eftersom det ökade risken för jordbrukare på grund av bristen på anonymitet. |
| --- | --- |

5.2.3

EESK noterar också avsaknaden av jordbrukare och fackförbund bland dem som deltar i leverantörskedjeinitiativet. Medan vissa organisationer aldrig har anslutit sig till initiativet eller dess nationella motsvarigheter lämnade det finska centralförbundet för lant- och skogsbruksproducenter (MTK), en av grundarna av den nationella plattformen för genomförande av leverantörskedjeinitiativet i Finland, initiativet med motiveringen att det inte fungerande, eftersom det ökade risken för jordbrukare på grund av bristen på anonymitet.

6.   Nuvarande tillsynsmekanismer för att förhindra otillbörliga affärsmetoder i Europa

| 6.1 | Tjugo medlemsstater har antagit lagbestämmelser och lagstiftningsinitiativ, men dessa har fortfarande rönt blygsamma framgångar (20). Femton av dessa medlemsstater har infört åtgärder under de fem senaste åren, och detta visar att det i hög grad fortfarande förekommer otillbörliga affärsmetoder i leveranskedjan. Det finns emellertid stora skillnader mellan de olika regleringsnivåerna och många nationella tillsynsmyndigheter kan inte utfärda finansiella sanktioner eller ta mot anonyma klagomål. |
| --- | --- |

6.1

Tjugo medlemsstater har antagit lagbestämmelser och lagstiftningsinitiativ, men dessa har fortfarande rönt blygsamma framgångar (20). Femton av dessa medlemsstater har infört åtgärder under de fem senaste åren, och detta visar att det i hög grad fortfarande förekommer otillbörliga affärsmetoder i leveranskedjan. Det finns emellertid stora skillnader mellan de olika regleringsnivåerna och många nationella tillsynsmyndigheter kan inte utfärda finansiella sanktioner eller ta mot anonyma klagomål.

| 6.2 | Storbritanniens uppförandekod för specerileveranser (21) (GSCOP, Groceries Supply Code of Practice) ses som en av de mest progressiva lagstiftningsåtgärderna för att förhindra otillbörliga affärsmetoder (22). Innan denna kod inrättades fanns det en frivillig uppförandekod, men den ansågs ineffektiv när det gällde att förhindra otillbörliga affärsmetoder på grund av bristen på reglering. Uppförandekoden för specerileveranser regleras av rättsinstansen på speceributiksområdet, som har rättsliga befogenheter att ta emot anonyma klagomål beträffande otillbörliga affärsmetoder, inleda utredningar på eget initiativ, offentliggöra oegentligheter från dessa företags sida och ålägga återförsäljare böter på upp till 1 % av deras årsomsättning för överträdelser mot denna uppförandekod. Trots de framgångar som rättsinstansen på speceriområdet har rönt kan den emellertid endast reglera förhållandet mellan återförsäljarna och deras direkta leverantörer (som främst är baserade i Storbritannien). Denna fråga innebär ”moraliska risker”, där både återförsäljare och deras direkta leverantörer överför risken för att utsättas för otillbörliga affärsmetoder till indirekta leverantörer. |
| --- | --- |

6.2

Storbritanniens uppförandekod för specerileveranser (21) (GSCOP, Groceries Supply Code of Practice) ses som en av de mest progressiva lagstiftningsåtgärderna för att förhindra otillbörliga affärsmetoder (22). Innan denna kod inrättades fanns det en frivillig uppförandekod, men den ansågs ineffektiv när det gällde att förhindra otillbörliga affärsmetoder på grund av bristen på reglering. Uppförandekoden för specerileveranser regleras av rättsinstansen på speceributiksområdet, som har rättsliga befogenheter att ta emot anonyma klagomål beträffande otillbörliga affärsmetoder, inleda utredningar på eget initiativ, offentliggöra oegentligheter från dessa företags sida och ålägga återförsäljare böter på upp till 1 % av deras årsomsättning för överträdelser mot denna uppförandekod. Trots de framgångar som rättsinstansen på speceriområdet har rönt kan den emellertid endast reglera förhållandet mellan återförsäljarna och deras direkta leverantörer (som främst är baserade i Storbritannien). Denna fråga innebär ”moraliska risker”, där både återförsäljare och deras direkta leverantörer överför risken för att utsättas för otillbörliga affärsmetoder till indirekta leverantörer.

| 6.3 | Liknande utredningar som den som utförts av den brittiska konkurrensmyndigheten har utförts i Spanien (23), Finland (24), Frankrike (25), Italien (26) och Tyskland, som var och en visar att otillbörliga affärsmetoder fortfarande förekommer i hög grad i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

6.3

Liknande utredningar som den som utförts av den brittiska konkurrensmyndigheten har utförts i Spanien (23), Finland (24), Frankrike (25), Italien (26) och Tyskland, som var och en visar att otillbörliga affärsmetoder fortfarande förekommer i hög grad i livsmedelskedjan.

| 6.4 | Eftersom många europeiska aktörer bedriver handel i flera olika medlemsstater får dessa företag möjlighet att ägna sig åt ”forum shopping”, vilket därigenom undergräver lagstiftningen på medlemsstatsnivå. Det icke-harmoniserade lagstiftningslandskapet runt om i EU har skapat ojämna förutsättningar inom den inre marknaden. Där lagstiftningen endast reglerar förhållandet mellan direkta leverantörer och återförsäljare minskar dessutom detaljhandelns användning av organisationer som mellanhänder vid uppköp av livsmedel effektiviteten hos en sådan lagstiftning, vilket är fallet i Storbritannien. Detta stöder än mer kravet på EU-omfattande lagstiftning. |
| --- | --- |

6.4

Eftersom många europeiska aktörer bedriver handel i flera olika medlemsstater får dessa företag möjlighet att ägna sig åt ”forum shopping”, vilket därigenom undergräver lagstiftningen på medlemsstatsnivå. Det icke-harmoniserade lagstiftningslandskapet runt om i EU har skapat ojämna förutsättningar inom den inre marknaden. Där lagstiftningen endast reglerar förhållandet mellan direkta leverantörer och återförsäljare minskar dessutom detaljhandelns användning av organisationer som mellanhänder vid uppköp av livsmedel effektiviteten hos en sådan lagstiftning, vilket är fallet i Storbritannien. Detta stöder än mer kravet på EU-omfattande lagstiftning.

| 6.5 | Utanför Europa levererar leverantörerna vanligtvis till EU-återförsäljarna indirekt genom importörer och andra mellanhänder. Därför är man sällan medveten om att det finns sådana myndigheter (27), och de som känner till detta har inte tillgång till tillsynsmyndigheter för att söka hjälp när det gäller otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

6.5

Utanför Europa levererar leverantörerna vanligtvis till EU-återförsäljarna indirekt genom importörer och andra mellanhänder. Därför är man sällan medveten om att det finns sådana myndigheter (27), och de som känner till detta har inte tillgång till tillsynsmyndigheter för att söka hjälp när det gäller otillbörliga affärsmetoder.

7.   Krav på ett europeiskt nätverk av nationella tillsynsmyndigheter för att förhindra otillbörliga affärsmetoder

| 7.1 | EESK instämmer i de kommentarer som tas upp ovan och efterfrågar ett europeiskt nätverk av tillsynsmyndigheter för att förhindra otillbörliga affärsmetoder. De otillbörliga affärsmetodernas karaktär både kräver och motiverar EU-lagstiftning för att förbjuda dem i syfte att skydda alla livsmedelsleverantörer, oavsett var de befinner sig, även i tredjeländer. För att detta ska vara effektivt måste tillsynsmyndigheterna inom nätverket ha följande funktioner:






  — | Fri tillgång till alla aktörer och berörda parter i livsmedelskedjan i EU, oavsett var de befinner sig geografiskt. |
| --- | --- | --- |

7.1

EESK instämmer i de kommentarer som tas upp ovan och efterfrågar ett europeiskt nätverk av tillsynsmyndigheter för att förhindra otillbörliga affärsmetoder. De otillbörliga affärsmetodernas karaktär både kräver och motiverar EU-lagstiftning för att förbjuda dem i syfte att skydda alla livsmedelsleverantörer, oavsett var de befinner sig, även i tredjeländer. För att detta ska vara effektivt måste tillsynsmyndigheterna inom nätverket ha följande funktioner:

—

Fri tillgång till alla aktörer och berörda parter i livsmedelskedjan i EU, oavsett var de befinner sig geografiskt.

| — | Åtgärder för att på ett effektivt sätt skydda anonymiteten och konfidentialiteten med avseende på berörda parter som vill lämna klagomål om otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att på ett effektivt sätt skydda anonymiteten och konfidentialiteten med avseende på berörda parter som vill lämna klagomål om otillbörliga affärsmetoder.

| — | Möjlighet att utreda företag på eget initiativ när det gäller missbruk av köparstyrka. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att utreda företag på eget initiativ när det gäller missbruk av köparstyrka.

| — | Möjlighet att utfärda finansiella och icke-finansiella påföljder till företag som bryter mot reglerna. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att utfärda finansiella och icke-finansiella påföljder till företag som bryter mot reglerna.

| — | Samordning på EU-nivå mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Samordning på EU-nivå mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

| — | Potential för internationell samordning med tillsynsorgan utanför EU för att förhindra otillbörliga affärsmetoder som används både inom och utanför den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Potential för internationell samordning med tillsynsorgan utanför EU för att förhindra otillbörliga affärsmetoder som används både inom och utanför den inre marknaden.

| 7.2 | Samtliga medlemsstater bör ha som mål att inrätta nationella tillsynsorgan för att hantera klagomål om otillbörliga affärsmetoder. Dessa organ bör utses med minst ovan nämnda funktioner som standard. |
| --- | --- |

7.2

Samtliga medlemsstater bör ha som mål att inrätta nationella tillsynsorgan för att hantera klagomål om otillbörliga affärsmetoder. Dessa organ bör utses med minst ovan nämnda funktioner som standard.

| 7.3 | Lagstiftningsåtgärderna för att förhindra otillbörliga affärsmetoder kan och ska vara kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

7.3

Lagstiftningsåtgärderna för att förhindra otillbörliga affärsmetoder kan och ska vara kostnadseffektiva.

| 7.4 | I Europaparlamentets resolution uppmanas också kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa effektiva mekanismer för efterlevnadskontroll, såsom utveckling och samordning av ”ett nätverk av nationella myndigheter som är ömsesidigt erkända på EU-nivå” (28). |
| --- | --- |

7.4

I Europaparlamentets resolution uppmanas också kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa effektiva mekanismer för efterlevnadskontroll, såsom utveckling och samordning av ”ett nätverk av nationella myndigheter som är ömsesidigt erkända på EU-nivå” (28).

| 7.5 | British Institute of International and Comparative Law (BIICL) har rekommenderat att EU bör anta ett direktiv för att fastställa gemensamma mål för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter i syfte att förhindra otillbörliga affärsmetoder och inkludera regler om europeisk samordning mellan dessa organ (29). |
| --- | --- |

7.5

British Institute of International and Comparative Law (BIICL) har rekommenderat att EU bör anta ett direktiv för att fastställa gemensamma mål för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter i syfte att förhindra otillbörliga affärsmetoder och inkludera regler om europeisk samordning mellan dessa organ (29).

8.   Nuvarande god branschpraxis för att förhindra otillbörliga affärsmetoder

| 8.1 | Fasta prisavtal eller avtal med garanterade minimipriser baserade på rättvisa förhandlingar mellan köpare och leverantörer ger de sistnämnda mer säkerhet än när de säljer varor på den öppna marknaden. Medan dessa typer av avtal garanterar fasta priser för leverantörerna skulle denna metod dock förbättras om varuvolymerna var fasta eller hade minimumgarantier. För närvarande kan volymerna ändras i efterhand och varor kan avvisas av köpare när efterfrågan på marknaden förändras, ibland i sista minuten, något som leder till oförutsedda kostnader för saluföring på nytt, ompaketering eller bortskaffande av livsmedel. |
| --- | --- |

8.1

Fasta prisavtal eller avtal med garanterade minimipriser baserade på rättvisa förhandlingar mellan köpare och leverantörer ger de sistnämnda mer säkerhet än när de säljer varor på den öppna marknaden. Medan dessa typer av avtal garanterar fasta priser för leverantörerna skulle denna metod dock förbättras om varuvolymerna var fasta eller hade minimumgarantier. För närvarande kan volymerna ändras i efterhand och varor kan avvisas av köpare när efterfrågan på marknaden förändras, ibland i sista minuten, något som leder till oförutsedda kostnader för saluföring på nytt, ompaketering eller bortskaffande av livsmedel.

| 8.2 | Vissa leverantörer i EU har börjat anlita tredjepartsombud för att inspektera varor när de anländer till bestämmelseorten för att förhindra importörernas påhittade påståenden för att kunna vägra att ta emot produkter. Sådana påståenden görs när den planerade tillgången och efterfrågan har förändrats, och ökar således risken för köpare i senare steg av leveranskedjan. Det har att göra med säsongsbundenheten, i och med att leverantörerna när tillgången är hög och priserna därför är låga löper större risk att drabbas av sådana påståenden än när tillgången är knapp. Användningen av tredjepartsombud minskar förvisso antalet påståenden om avslag för exportörerna, men sådana tjänster innebär en extrakostnad för leverantörerna och begränsar på så sätt deras kapacitet att investera och vara innovativa med avseende på sina företag. Dessutom har mindre leverantörer ofta inte råd med sådant stöd och gynnas därför inte av denna metod. |
| --- | --- |

8.2

Vissa leverantörer i EU har börjat anlita tredjepartsombud för att inspektera varor när de anländer till bestämmelseorten för att förhindra importörernas påhittade påståenden för att kunna vägra att ta emot produkter. Sådana påståenden görs när den planerade tillgången och efterfrågan har förändrats, och ökar således risken för köpare i senare steg av leveranskedjan. Det har att göra med säsongsbundenheten, i och med att leverantörerna när tillgången är hög och priserna därför är låga löper större risk att drabbas av sådana påståenden än när tillgången är knapp. Användningen av tredjepartsombud minskar förvisso antalet påståenden om avslag för exportörerna, men sådana tjänster innebär en extrakostnad för leverantörerna och begränsar på så sätt deras kapacitet att investera och vara innovativa med avseende på sina företag. Dessutom har mindre leverantörer ofta inte råd med sådant stöd och gynnas därför inte av denna metod.

9.   Alternativa livsmedelskedjor

| 9.1 | Det finns många exempel på alternativa leveranskedjor där rättvisare affärsmetoder används och distributionen eller omfördelningen är mer balanserad. Det finns vissa lovande strategier på det kooperativa området, men dessa hotas alltmer av den växande makten hos företagskoncerner och multinationella företag. |
| --- | --- |

9.1

Det finns många exempel på alternativa leveranskedjor där rättvisare affärsmetoder används och distributionen eller omfördelningen är mer balanserad. Det finns vissa lovande strategier på det kooperativa området, men dessa hotas alltmer av den växande makten hos företagskoncerner och multinationella företag.

| 9.2 | För att EU:s livsmedelskedja ska bli mer rättvis krävs en kombination av åtgärder som förhindrar otillbörliga affärsmetoder för att ta itu med de stora företagens maktgrepp om leveranskedjan, och att man väger upp för denna makt än mer genom att uppmuntra utvecklingen av kooperativ och alternativa kanaler för livsmedelsdistribution. |
| --- | --- |

9.2

För att EU:s livsmedelskedja ska bli mer rättvis krävs en kombination av åtgärder som förhindrar otillbörliga affärsmetoder för att ta itu med de stora företagens maktgrepp om leveranskedjan, och att man väger upp för denna makt än mer genom att uppmuntra utvecklingen av kooperativ och alternativa kanaler för livsmedelsdistribution.

| 9.3 | Kooperativ och jordbrukarsammanslutningar i Europa och på andra håll i världen har låtit leverantörer slå ihop sina produktionsvolymer för att stärka sin ställning som säljare, ta sig in på reglerade marknader och förhandla fram bättre priser. Sådana affärsmodeller ger mindre leverantörer mer kontroll över produktionen och saluföringen av deras produkter och erbjuder ett alternativ till storskaliga odlingsföretag. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att främja affärsmodeller för att stärka deras förhandlingsposition och ställning inom livsmedelskedjan (30). Det finns dessutom ett behov av att, med större kraft, främja ett sektors- och regionsinriktat samarbete mellan producenter och kooperativ (31). |
| --- | --- |

9.3

Kooperativ och jordbrukarsammanslutningar i Europa och på andra håll i världen har låtit leverantörer slå ihop sina produktionsvolymer för att stärka sin ställning som säljare, ta sig in på reglerade marknader och förhandla fram bättre priser. Sådana affärsmodeller ger mindre leverantörer mer kontroll över produktionen och saluföringen av deras produkter och erbjuder ett alternativ till storskaliga odlingsföretag. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att främja affärsmodeller för att stärka deras förhandlingsposition och ställning inom livsmedelskedjan (30). Det finns dessutom ett behov av att, med större kraft, främja ett sektors- och regionsinriktat samarbete mellan producenter och kooperativ (31).

| 9.4 | Andelsjordbruk och andra kooperativ som omfattar jordbrukare och konsumenter låter konsumenterna bidra direkt till produktionen av de livsmedel som de äter. Aktuella siffror visar att det för närvarande finns 2 776 sådana andelsjordbruk i Europa, som försörjer 472 055 konsumenter (32). Större modeller med ”grönsakslådor” gynnas också av korta leveranskedjor och levererar varor direkt till antingen konsumenternas hushåll eller till centraliserade insamlingsplatser. |
| --- | --- |

9.4

Andelsjordbruk och andra kooperativ som omfattar jordbrukare och konsumenter låter konsumenterna bidra direkt till produktionen av de livsmedel som de äter. Aktuella siffror visar att det för närvarande finns 2 776 sådana andelsjordbruk i Europa, som försörjer 472 055 konsumenter (32). Större modeller med ”grönsakslådor” gynnas också av korta leveranskedjor och levererar varor direkt till antingen konsumenternas hushåll eller till centraliserade insamlingsplatser.

| 9.5 | Den direkta försäljningen av jordbruksbaserade livsmedel, till exempel via lokala marknader, har en dubbel fördel: för producenterna förekommer inget missbruk och de kan gynnas av större självständighet och ökade intäkter, samtidigt som konsumenterna kan få tillgång till färska, genuina och hållbara produkter med tydligt ursprung. I en studie (33) slog man fast att jordbrukare fick mycket högre inkomster för sina produkter när de använde dessa leveranskedjor i stället för traditionella marknader. Sådana initiativ bör stödjas ytterligare genom offentlig finansiering, såsom av betalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, eftersom de skapar tillväxt och sysselsättning och dessutom bemöter konsumenternas behov. |
| --- | --- |

9.5

Den direkta försäljningen av jordbruksbaserade livsmedel, till exempel via lokala marknader, har en dubbel fördel: för producenterna förekommer inget missbruk och de kan gynnas av större självständighet och ökade intäkter, samtidigt som konsumenterna kan få tillgång till färska, genuina och hållbara produkter med tydligt ursprung. I en studie (33) slog man fast att jordbrukare fick mycket högre inkomster för sina produkter när de använde dessa leveranskedjor i stället för traditionella marknader. Sådana initiativ bör stödjas ytterligare genom offentlig finansiering, såsom av betalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, eftersom de skapar tillväxt och sysselsättning och dessutom bemöter konsumenternas behov.

| 9.6 | Medlemsstaterna bör utveckla metoder att förbättra situationen för jordbrukare och lokala livsmedelsföretag genom direkta avtal med de offentliga myndigheterna i samband med genomförandet av nya direktiv om offentlig upphandling som sträcker sig längre än principen om så stora rabatter som möjligt. |
| --- | --- |

9.6

Medlemsstaterna bör utveckla metoder att förbättra situationen för jordbrukare och lokala livsmedelsföretag genom direkta avtal med de offentliga myndigheterna i samband med genomförandet av nya direktiv om offentlig upphandling som sträcker sig längre än principen om så stora rabatter som möjligt.

| 9.7 | Dessutom bör man inleda en EU-omfattande informations- och kunskapskampanj om livsmedlens värde. Ökad medvetenhet bland konsumenterna om livsmedelsproduktionens betydelse och en förbättrad värdering av livsmedlen blir alltmer nödvändiga och kan bidra till rättvisare affärsmetoder. |
| --- | --- |

9.7

Dessutom bör man inleda en EU-omfattande informations- och kunskapskampanj om livsmedlens värde. Ökad medvetenhet bland konsumenterna om livsmedelsproduktionens betydelse och en förbättrad värdering av livsmedlen blir alltmer nödvändiga och kan bidra till rättvisare affärsmetoder.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 16.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (2015/2065(INI)).

3

(4)  Friends of the Earth, 2015. Eating from the Farm.

4

Eating from the Farm

(5)  Consumers International, 2012. The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?

5

The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?

(6)  Se fotnot 1.

6

(7)  Europeiska kommissionen, 2014. Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan COM(2014) 472 final.

7

Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan

(8)  Europe Economics. Estimated costs of Unfair Trading Practices in the EU Food Supply Chain.

8

Estimated costs of Unfair Trading Practices in the EU Food Supply Chain

(9)  Make Fruit Fair, 2015. Banana Value Chains in Europe and the Consequences of Unfair Trading Practices. http://www.makefruitfair.org/wp-content/uploads/2015/11/banana_value_chain_research_FINAL_WEB.pdf

9

Banana Value Chains in Europe and the Consequences of Unfair Trading Practices.

(10)  Weekly Report, Berlin 13/2011, s. 4 och följande.

10

(11)  Se fotnot 1.

11

(12)  Fair Trade Advocacy Office, 2014. Who’s got the power? Tackling imbalances in agricultural supply chains. Sida 4.

12

Who’s got the power? Tackling imbalances in agricultural supply chains. Sida 4.

(13)  Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd, 2016. Betänkande om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (2015/2065(INI)).

13

(14)  Återkoppling, 2015. Food Waste In Kenya: uncovering food waste in the horticultural export supply chain.

14

(15)  COM(2016) 32 final.

15

(16)  http://www.supplychaininitiative.eu/sv

16

(17)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/food/competitiveness/supply-chain-forum_sv

17

(18)  Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (2015/2065(INI)).

18

(19)  Europaparlamentets resolution (2015/2065(INI)), se ovan.

19

(20)  Se fotnot 15.

20

(21)  Storbritanniens regering. 2016: www.gov.uk/government/publications/groceries-supply-code-of-practice

21

(22)  Koden inrättades till följd av en utredning som utfördes av den brittiska konkurrensmyndigheten, där det slogs fast att återförsäljare har oproportionerligt stor makt i leveranskedjan, vilket leder till att risken överförs uppåt i kedjan.

22

(23)  Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia, Informe sobre las relaciones entre fabricantes y distribuidores en el sector alimentario, 2011.

23

Informe sobre las relaciones entre fabricantes y distribuidores en el sector alimentario

(24)  Finska konkurrensverket (FCA): FCA:s studie visar att dagligvaruhandeln använder sin köpkraft på flera sätt som kan ifrågasättas när det gäller konkurrens, 2012.

24

(25)  Autorité de la Concurrence, Avis no 12-A-01 du 11 janvier 2012 relatif à la situation concurrentielle dans le secteur de la distribution alimentaire à Paris.

25

o

(26)  Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, ”Indagine conoscitiva sul settore della Grande Distribuzione Organizzata”, 2013

26

Indagine conoscitiva sul settore della Grande Distribuzione Organizzata”

(27)  Återkoppling, 2015, se ovan.

27

(28)  Europaparlamentets resolution (2015/2065(INI)), se ovan.

28

(29)  Länk http://www.biicl.org/documents/872_biicl_enforcement_mechanisms_report_-_final_w_exec_sum.pdf?showdocument=1

29

(30)  Europaparlamentets resolution (2015/2065(INI)), se ovan.

30

(31)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 64.

31

(32)  European CSA Research Group, 2015. Overview of Community Support Agriculture in Europe. http://urgenci.net/wp-content/uploads/2016/05/Overview-of-Community-Supported-Agriculture-in-Europe.pdf

32

(33)  http://www.foeeurope.org/sites/default/files/agriculture/2015/eating_from_the_farm.pdf

33

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/140

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om definition av fiskefartygs egenskaper (omarbetning)

[COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)]

(2017/C 034/22)

| Föredragande: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Remiss | Rådet, 1.6.2016
  Europaparlamentet, 6.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)] |
| Beslut av kommitténs presidium | 14.6.2016 |
| | |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 30.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 222/0/2 |

Remiss

Rådet, 1.6.2016

Europaparlamentet, 6.6.2016

Rättslig grund

Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 273 final – 2016/0145 (COD)]

Beslut av kommitténs presidium

14.6.2016

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

30.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

222/0/2

1.   Slutsatser

| 1.1 | EESK stöder detta förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om definition av fiskefartygs egenskaper (omarbetning), eftersom kommittén anser det vara nödvändigt och mycket relevant för EU-rätten. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder detta förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om definition av fiskefartygs egenskaper (omarbetning), eftersom kommittén anser det vara nödvändigt och mycket relevant för EU-rätten.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Syftet med kommissionens förslag är att genomföra en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 3259/94 av den 22 december 1994. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med kommissionens förslag är att genomföra en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 3259/94 av den 22 december 1994.

| 2.2 | Denna kodifiering är en följd av slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap i Edinburgh i december 1992, som fastställde kommissionens beslut att genomföra en kodifiering av alla rättsakter (ursprungliga och senare ändringar) senast efter den tionde ändringen. |
| --- | --- |

2.2

Denna kodifiering är en följd av slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap i Edinburgh i december 1992, som fastställde kommissionens beslut att genomföra en kodifiering av alla rättsakter (ursprungliga och senare ändringar) senast efter den tionde ändringen.

| 2.3 | Kodifieringen är nödvändig för att förenkla och förtydliga EU-rätten samt göra den mer öppen för insyn så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter så att de kan utnyttja de särskilda rättigheter som EU-lagstiftningen ger dem. |
| --- | --- |

2.3

Kodifieringen är nödvändig för att förenkla och förtydliga EU-rätten samt göra den mer öppen för insyn så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter så att de kan utnyttja de särskilda rättigheter som EU-lagstiftningen ger dem.

| 2.4 | Kodifieringen ska genomföras i enlighet med det normala förfarandet för antagande av unionens rättsakter. |
| --- | --- |

2.4

Kodifieringen ska genomföras i enlighet med det normala förfarandet för antagande av unionens rättsakter.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommissionens förslag följer i sak de kodifierade texterna vad beträffar innehållet. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens förslag följer i sak de kodifierade texterna vad beträffar innehållet.

| 3.2 | Icke desto mindre innebär förslaget ett antal ändringar av innehållet i artikel 5.3 i förordning (EEG) nr 2930/86 i syfte att delegera befogenheter till kommissionen för att anpassa kraven för fastställandet av den kontinuerliga motorstyrkan till den tekniska utvecklingen. Förslaget läggs därför fram i form av en omarbetning. |
| --- | --- |

3.2

Icke desto mindre innebär förslaget ett antal ändringar av innehållet i artikel 5.3 i förordning (EEG) nr 2930/86 i syfte att delegera befogenheter till kommissionen för att anpassa kraven för fastställandet av den kontinuerliga motorstyrkan till den tekniska utvecklingen. Förslaget läggs därför fram i form av en omarbetning.

| 3.3 | Detta förslag till omarbetning har utarbetats på grundval av en föregående konsolidering på 23 officiella språk av förordning (EEG) nr 2930/86 och dess ändringsrättsakt, som genomförts av Europeiska unionens publikationsbyrå med hjälp av ett databehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.3

Detta förslag till omarbetning har utarbetats på grundval av en föregående konsolidering på 23 officiella språk av förordning (EEG) nr 2930/86 och dess ändringsrättsakt, som genomförts av Europeiska unionens publikationsbyrå med hjälp av ett databehandlingssystem.

| 3.4 | Förslaget omfattar tre bilagor som inbegriper en ändring av bilagan (anpassad) till förordning (EG) nr 3259/94 och en korrelation, i de fall då artiklarnas numrering har ändrats, mellan den gamla och den nya numreringen i förslaget. |
| --- | --- |

3.4

Förslaget omfattar tre bilagor som inbegriper en ändring av bilagan (anpassad) till förordning (EG) nr 3259/94 och en korrelation, i de fall då artiklarnas numrering har ändrats, mellan den gamla och den nya numreringen i förslaget.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK stöder ändringarna av innehållet i artikel 5.3 som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att anpassa kraven för fastställandet av den kontinuerliga motorstyrkan till den tekniska utvecklingen i enlighet med de specifikationer som antagits av den internationella standardiseringsorganisationen i dess rekommenderade internationella standard ISO 3046/1, andra utgåvan, från oktober 1981. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder ändringarna av innehållet i artikel 5.3 som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att anpassa kraven för fastställandet av den kontinuerliga motorstyrkan till den tekniska utvecklingen i enlighet med de specifikationer som antagits av den internationella standardiseringsorganisationen i dess rekommenderade internationella standard ISO 3046/1, andra utgåvan, från oktober 1981.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/142

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

[COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)]

(2017/C 034/23)

| Föredragande: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas McDONOGH

| Remiss | Europaparlamentet, 22.6.2016
  Rådet, 30.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

  [COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)] |
| | |
| Beslut av kommitténs presidium | 12.7.2016 |
| | |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 30.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 224/1/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 22.6.2016

Rådet, 30.6.2016

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 401 final – 2016/0187 (COD)]

Beslut av kommitténs presidium

12.7.2016

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

30.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

224/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar införlivandet i EU-lagstiftningen av de åtgärder som vidtagits sedan 2008 av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat). Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att spela en mer drivande roll inom detta organ och andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar införlivandet i EU-lagstiftningen av de åtgärder som vidtagits sedan 2008 av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat). Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att spela en mer drivande roll inom detta organ och andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| 1.2 | EESK uppmanar alla berörda parter att genomföra dessa och andra bevarandeåtgärder med största noggrannhet. Flertalet fiskare följer reglerna och förtjänar rättvisa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar alla berörda parter att genomföra dessa och andra bevarandeåtgärder med största noggrannhet. Flertalet fiskare följer reglerna och förtjänar rättvisa konkurrensvillkor.

| 1.3 | EESK uppmanar kommissionen att se över och om nödvändigt stryka artikel 7.2, samt att i linje med förslagen i detta yttrande ändra artiklarna 9.1, 31, 32, 34–36 och 38.4. Undantaget för omlastning till havs, som föreslås i artiklarna 52–59, bör också omprövas noga och eventuellt tas bort om den allmänna skyldigheten att omlasta i hamn ska gälla. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppmanar kommissionen att se över och om nödvändigt stryka artikel 7.2, samt att i linje med förslagen i detta yttrande ändra artiklarna 9.1, 31, 32, 34–36 och 38.4. Undantaget för omlastning till havs, som föreslås i artiklarna 52–59, bör också omprövas noga och eventuellt tas bort om den allmänna skyldigheten att omlasta i hamn ska gälla.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Utöver bilaterala avtal, såsom partnerskapsavtal om hållbart fiske eller ömsesidiga avtal, har EU enligt den gemensamma fiskeripolitiken möjlighet att ingå multilaterala avtal inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Syftet med dessa avtal är att stärka det regionala samarbetet för att garantera att fiskeresurserna bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

2.1

Utöver bilaterala avtal, såsom partnerskapsavtal om hållbart fiske eller ömsesidiga avtal, har EU enligt den gemensamma fiskeripolitiken möjlighet att ingå multilaterala avtal inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Syftet med dessa avtal är att stärka det regionala samarbetet för att garantera att fiskeresurserna bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt.

| 2.2 | Iccat ansvarar för bevarandet av tonfisk och tonfiskliknande arter (totalt ungefär 30 arter) i Atlanten och närliggande havsområden. EU har varit avtalsslutande part sedan 1997 och ersätter de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2

Iccat ansvarar för bevarandet av tonfisk och tonfiskliknande arter (totalt ungefär 30 arter) i Atlanten och närliggande havsområden. EU har varit avtalsslutande part sedan 1997 och ersätter de enskilda medlemsstaterna.

| 2.3 | Iccat har behörighet att anta bindande rekommendationer som måste införlivas i unionsrätten om de inte täcks av tidigare lagstiftning. |
| --- | --- |

2.3

Iccat har behörighet att anta bindande rekommendationer som måste införlivas i unionsrätten om de inte täcks av tidigare lagstiftning.

3.   Anmärkningar

| 3.1 | Artikel 7.2 i förslaget, om att fartyg endast får ersättas med fartyg med motsvarande kapacitet eller mindre, grundar sig på Iccats rekommendation 14-01, som inte längre är i kraft. Rekommendation 15-01, den nya rekommendationen avseende tropisk tonfisk, innehåller i sin nuvarande form inte några begränsningar när det gäller ersättningsfartyg. |
| --- | --- |

3.1

Artikel 7.2 i förslaget, om att fartyg endast får ersättas med fartyg med motsvarande kapacitet eller mindre, grundar sig på Iccats rekommendation 14-01, som inte längre är i kraft. Rekommendation 15-01, den nya rekommendationen avseende tropisk tonfisk, innehåller i sin nuvarande form inte några begränsningar när det gäller ersättningsfartyg.

| 3.2 | I artikel 9.1 om förvaltningsplaner för anordningar som samlar fisk (FAD) fastställs tidsfristen för vidarebefordran till Iccats sekretariat till den 1 juli varje år, vilket var det datum som angavs i rekommendation 14-01. Den fastställda tidsfristen i rekommendation 15-01 är den 31 januari, och eftersom den gäller för kommissionen bör medlemsstaternas tidsfrist sättas tidigare, till exempel den 15 januari. |
| --- | --- |

3.2

I artikel 9.1 om förvaltningsplaner för anordningar som samlar fisk (FAD) fastställs tidsfristen för vidarebefordran till Iccats sekretariat till den 1 juli varje år, vilket var det datum som angavs i rekommendation 14-01. Den fastställda tidsfristen i rekommendation 15-01 är den 31 januari, och eftersom den gäller för kommissionen bör medlemsstaternas tidsfrist sättas tidigare, till exempel den 15 januari.

| 3.3 | Artiklarna 31, 32, 34, 35 och 36, som föreskriver ett förbud mot landning av otillåtna hajar, skulle kunna innehålla en hänvisning till artikel 15.4 i grundförordningen om den gemensamma fiskeripolitiken (1), som fastställer undantag från det allmänna förbudet mot utkast. |
| --- | --- |

3.3

Artiklarna 31, 32, 34, 35 och 36, som föreskriver ett förbud mot landning av otillåtna hajar, skulle kunna innehålla en hänvisning till artikel 15.4 i grundförordningen om den gemensamma fiskeripolitiken (1), som fastställer undantag från det allmänna förbudet mot utkast.

| 3.4 | Artikel 38.4 bör, i likhet med formuleringen i Iccats rekommendation 07-07, inledas med orden ”om detta är praktiskt genomförbart” [”where practical”]. Detta bör inte utesluta möjligheten att förhandla fram en mer bindande kompromiss inom Iccat. |
| --- | --- |

3.4

Artikel 38.4 bör, i likhet med formuleringen i Iccats rekommendation 07-07, inledas med orden ”om detta är praktiskt genomförbart” [”where practical”]. Detta bör inte utesluta möjligheten att förhandla fram en mer bindande kompromiss inom Iccat.

| 3.5 | Artiklarna 54 och 55 syftar till att införa Iccats undantag för långrevsfartyg i samband med omlastning till havs, men när det gäller EU-flottan bör den generella regeln om att all omlastning ska ske i hamn gälla. |
| --- | --- |

3.5

Artiklarna 54 och 55 syftar till att införa Iccats undantag för långrevsfartyg i samband med omlastning till havs, men när det gäller EU-flottan bör den generella regeln om att all omlastning ska ske i hamn gälla.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förordning (EU) nr 1380/2013.

1

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/144

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning)

[COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)],

om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010

[COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)],

och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat, för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål (omarbetning)

[COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)]

(2017/C 034/24)

| Föredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Föredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Remiss | Europeiska unionens råd, 15.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)], [COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)], [COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 27.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 215/1/4 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 15.6.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)], [COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)], [COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

27.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

215/1/4

1.   Slutsatser

| 1.1 | EESK anser att det krävs en effektiv reform av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas), samtidigt som de lagliga vägarna för inresa i Europeiska unionen måste förbättras med avseende på respekt för rättigheterna för personer som är utsatta för förföljelse. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att det krävs en effektiv reform av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas), samtidigt som de lagliga vägarna för inresa i Europeiska unionen måste förbättras med avseende på respekt för rättigheterna för personer som är utsatta för förföljelse.

| 1.2 | I linje med detta bör det föreslås ett gemensamt och obligatoriskt system för EU:s samtliga medlemsstater för att samordna medlemsstaternas lagstiftning eller, om sådan inte finns, att åtminstone införa ett gemensamt system för ömsesidigt erkännande av beslut i asylärenden mellan samtliga EU:s medlemsstater som skulle göra det möjligt att skapa ett fungerande gemensamt europeiskt asylsystem (Ceas). |
| --- | --- |

1.2

I linje med detta bör det föreslås ett gemensamt och obligatoriskt system för EU:s samtliga medlemsstater för att samordna medlemsstaternas lagstiftning eller, om sådan inte finns, att åtminstone införa ett gemensamt system för ömsesidigt erkännande av beslut i asylärenden mellan samtliga EU:s medlemsstater som skulle göra det möjligt att skapa ett fungerande gemensamt europeiskt asylsystem (Ceas).

| 1.3 | EESK ser under alla omständigheter positivt på förslaget att förbättra och påskynda förfarandena för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig i syfte att öka effektiviteten, men anser också att skyddsbestämmelserna bör förtydligas och införlivas med förfarandefrågorna, liksom individuell behandling av ansökningar, bibehållande av klausulerna om frivilligt ansvar och av den tidsgräns då en medlemsstats ansvar upphör, de sökandes rättigheter och begränsningen av den korrigerande tilldelningsmekanismen. |
| --- | --- |

1.3

EESK ser under alla omständigheter positivt på förslaget att förbättra och påskynda förfarandena för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig i syfte att öka effektiviteten, men anser också att skyddsbestämmelserna bör förtydligas och införlivas med förfarandefrågorna, liksom individuell behandling av ansökningar, bibehållande av klausulerna om frivilligt ansvar och av den tidsgräns då en medlemsstats ansvar upphör, de sökandes rättigheter och begränsningen av den korrigerande tilldelningsmekanismen.

| 1.4 | Det är nödvändigt att säkerställa samstämmigheten mellan de bestämmelser som föreslås i förordningen och de bestämmelser som redan finns på detta område samt de relaterade åtgärder som kommissionen planerar att genomföra som ett led i den genomgripande förändringen av det gemensamma europeiska asylsystemet, och även samstämmigheten med övrig EU-politik. |
| --- | --- |

1.4

Det är nödvändigt att säkerställa samstämmigheten mellan de bestämmelser som föreslås i förordningen och de bestämmelser som redan finns på detta område samt de relaterade åtgärder som kommissionen planerar att genomföra som ett led i den genomgripande förändringen av det gemensamma europeiska asylsystemet, och även samstämmigheten med övrig EU-politik.

| 1.5 | Samtliga medlemsstater bör ansvara för att tillhandahålla den sökande detaljerad och uppdaterad information om de förfaranden som Dublinsystemet ligger till grund för i enlighet med kraven i artikel 4. |
| --- | --- |

1.5

Samtliga medlemsstater bör ansvara för att tillhandahålla den sökande detaljerad och uppdaterad information om de förfaranden som Dublinsystemet ligger till grund för i enlighet med kraven i artikel 4.

| 1.6 | Man måste se till att proportionalitetsprincipen följs för att upprätthålla systemets hållbarhet i praktiken när det gäller de sökandes möjlighet att snabbt få tillgång till asylförfarandet och medlemsstaternas förvaltningars förmåga att genomföra systemet. |
| --- | --- |

1.6

Man måste se till att proportionalitetsprincipen följs för att upprätthålla systemets hållbarhet i praktiken när det gäller de sökandes möjlighet att snabbt få tillgång till asylförfarandet och medlemsstaternas förvaltningars förmåga att genomföra systemet.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den 6 april 2016 offentliggjorde kommissionen ett meddelande där man konstaterade att det finns brister i utformningen och tillämpningen av det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt när det gäller bestämmelserna i Dublinförordningen, och man har därför fastställt fem prioriterade områden för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

2.1

Den 6 april 2016 offentliggjorde kommissionen ett meddelande där man konstaterade att det finns brister i utformningen och tillämpningen av det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt när det gäller bestämmelserna i Dublinförordningen, och man har därför fastställt fem prioriterade områden för att förbättra situationen.

| 2.2 | Kommissionen föreslår att det gemensamma europeiska asylsystemet förändras så att det blir mer rättvist, effektivt och hållbart genom ändringen av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen föreslår att det gemensamma europeiska asylsystemet förändras så att det blir mer rättvist, effektivt och hållbart genom ändringen av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd.

| 2.3 | Kommissionen konstaterar även att Dublinsystemet inte utformades för att garantera en hållbar ansvarsfördelning, rättvisa och effektivitet när det gäller personer som ansöker om internationellt skydd inom EU. Det så kallade Dublinsystemet har inte fungerat på ett vare sig tillfredsställande eller enhetligt sätt, och erfarenheterna under de senaste åren visar att det vid massiva flyktingströmmar är ett fåtal medlemsstater som får hantera majoriteten av ansökningarna om internationellt skydd, vilket ibland leder till att EU:s asylregler inte följs i full utsträckning. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen konstaterar även att Dublinsystemet inte utformades för att garantera en hållbar ansvarsfördelning, rättvisa och effektivitet när det gäller personer som ansöker om internationellt skydd inom EU. Det så kallade Dublinsystemet har inte fungerat på ett vare sig tillfredsställande eller enhetligt sätt, och erfarenheterna under de senaste åren visar att det vid massiva flyktingströmmar är ett fåtal medlemsstater som får hantera majoriteten av ansökningarna om internationellt skydd, vilket ibland leder till att EU:s asylregler inte följs i full utsträckning.

| 2.4 | För att åtgärda dessa brister föreslår kommissionen att förordningen ändras i enlighet med följande syften:






  — | Göra systemet för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd effektivare. |
| --- | --- | --- |

2.4

För att åtgärda dessa brister föreslår kommissionen att förordningen ändras i enlighet med följande syften:

—

Göra systemet för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd effektivare.

| — | Motverka missbruk av asylsystemet och förhindra sekundära förflyttningar av asylsökande inom EU. |
| --- | --- |

—

Motverka missbruk av asylsystemet och förhindra sekundära förflyttningar av asylsökande inom EU.

| — | Inrätta ett rättvisare fördelningssystem med hjälp av en korrigeringsmekanism som automatiskt identifierar om en medlemsstat hanterar ett oproportionerligt stort antal asylansökningar. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett rättvisare fördelningssystem med hjälp av en korrigeringsmekanism som automatiskt identifierar om en medlemsstat hanterar ett oproportionerligt stort antal asylansökningar.

| — | Tillhandahålla tydligare information om de asylsökande personernas skyldigheter inom Europeiska unionen samt följderna av att inte uppfylla de nämnda skyldigheterna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla tydligare information om de asylsökande personernas skyldigheter inom Europeiska unionen samt följderna av att inte uppfylla de nämnda skyldigheterna.

| — | Ändra Eurodacförordningen så att den anpassas till ändringarna av Dublinsystemet och säkerställer att det tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

—

Ändra Eurodacförordningen så att den anpassas till ändringarna av Dublinsystemet och säkerställer att det tillämpas korrekt.

| — | Utöka mandatet för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) genom att inrätta Europeiska unionens asylbyrå. |
| --- | --- |

—

Utöka mandatet för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) genom att inrätta Europeiska unionens asylbyrå.

3.   Analys

3.1   
  Förslag till kriterier i Dublinförordningen för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig

I den befintliga förordningen (EU) nr 604/2013 är dokumentationen och platsen för inresan det allmänna kriterium som oftast används för att fastställa överföringen, vilket medför att medlemsstater som har en yttre gräns får ta ett mycket stort ansvar. Informationen i Eurodac och i informationssystemet för viseringar (VIS) godtas som bevis i de flesta medlemsstater även om det ibland krävs ytterligare bevis.

De föreslagna kriterierna för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig ska tillämpas en enda gång och artikel 9 föreskriver att den sökande lämnar in sin ansökan i den stat där inresan gjordes oberoende av om inresan var irreguljär eller skedde inom ramen för en laglig vistelse. Kriterierna i artiklarna 10–17 bibehåller en liknande indelning:

| 3.1.1 | Underåriga: Förslaget till reform innebär att fastställda skäl kvarstår men endast för ensamkommande barn som ansöker om internationellt skydd. |
| --- | --- |

3.1.1

Underåriga: Förslaget till reform innebär att fastställda skäl kvarstår men endast för ensamkommande barn som ansöker om internationellt skydd.

| 3.1.2 | Familjemedlemmar: I förslaget utökas definitionen av familjemedlemmar i två avseenden: till syskon och även familjebildningar som uppkommit före ankomsten till medlemsstaten men inte nödvändigtvis i ursprungslandet på det sätt som angavs i Dublin III-förordningen. Båda dessa överväganden är mycket viktiga, särskilt vid svåra situationer som inträffar när syskon inte betraktas som familjemedlemmar och som i många fall drabbar ensamkommande barn där det enda familjebandet i en medlemsstat är just syskonen. |
| --- | --- |

3.1.2

Familjemedlemmar: I förslaget utökas definitionen av familjemedlemmar i två avseenden: till syskon och även familjebildningar som uppkommit före ankomsten till medlemsstaten men inte nödvändigtvis i ursprungslandet på det sätt som angavs i Dublin III-förordningen. Båda dessa överväganden är mycket viktiga, särskilt vid svåra situationer som inträffar när syskon inte betraktas som familjemedlemmar och som i många fall drabbar ensamkommande barn där det enda familjebandet i en medlemsstat är just syskonen.

| 3.1.3 | Uppehållstillstånd eller visering: I förslaget bibehålls medlemsstatens ansvar för att granska ansökan om internationellt skydd vid utfärdande av dessa dokument, men man inför även förtydliganden beträffande ansvarskriterierna. |
| --- | --- |

3.1.3

Uppehållstillstånd eller visering: I förslaget bibehålls medlemsstatens ansvar för att granska ansökan om internationellt skydd vid utfärdande av dessa dokument, men man inför även förtydliganden beträffande ansvarskriterierna.

| 3.1.4 | Irreguljär inresa i en medlemsstat: I förslaget stryks de bestämmelser som gäller upphörande av ansvar tolv månader efter det att den otillåtna gränspassagen ägde rum. |
| --- | --- |

3.1.4

Irreguljär inresa i en medlemsstat: I förslaget stryks de bestämmelser som gäller upphörande av ansvar tolv månader efter det att den otillåtna gränspassagen ägde rum.

| 3.1.5 | Diskretionär bedömning: I förslaget begränsas medlemsstaternas kapacitet och det ger endast möjlighet att ansvara för en ansökan om internationellt skydd som den inte är ansvarig för om ansökan baseras på familjebildningar som inte ryms inom definitionen av familjemedlemmar. |
| --- | --- |

3.1.5

Diskretionär bedömning: I förslaget begränsas medlemsstaternas kapacitet och det ger endast möjlighet att ansvara för en ansökan om internationellt skydd som den inte är ansvarig för om ansökan baseras på familjebildningar som inte ryms inom definitionen av familjemedlemmar.

| 3.1.6 | När det gäller personer i beroendeställning innehåller förslaget inte några ändringar. Om en sökande på grund av graviditet, ett nyfött barn, svår sjukdom, allvarligt funktionshinder eller hög ålder är beroende av hjälp från sina barn, sina syskon eller sina föräldrar som är lagligen bosatta i en av medlemsstaterna, eller om dessa personer är beroende av hjälp från sökanden, kan medlemsstaterna sammanföra sökanden med det barnet, syskonet eller den föräldern under förutsättning att familjebanden fanns i ursprungslandet, att samma hjälp kan tillhandahållas och att detta uttrycks skriftligen. |
| --- | --- |

3.1.6

När det gäller personer i beroendeställning innehåller förslaget inte några ändringar. Om en sökande på grund av graviditet, ett nyfött barn, svår sjukdom, allvarligt funktionshinder eller hög ålder är beroende av hjälp från sina barn, sina syskon eller sina föräldrar som är lagligen bosatta i en av medlemsstaterna, eller om dessa personer är beroende av hjälp från sökanden, kan medlemsstaterna sammanföra sökanden med det barnet, syskonet eller den föräldern under förutsättning att familjebanden fanns i ursprungslandet, att samma hjälp kan tillhandahållas och att detta uttrycks skriftligen.

3.2   
  Förfarande för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva ansökan om internationellt skydd

| 3.2.1 | Syftet med förslaget till ändring av Dublinförordningen är att skapa ett rättvisare och mer hållbart system med ett enklare och effektivare förfarande, men förslaget till ändringar omfattar inte bara dessa syften.
  I förslagets artikel 3 presenteras analysen av kriterierna för ansökan om internationellt skydd, före fastställandet av vilken medlemsstat som är ansvarig utan att beakta de underårigas behov eller om familjemedlemmar redan finns i en annan medlemsstat.
  Bedömningskriterierna som kan undersökas i förväg rör begreppen säkert tredjeland, första asylland, säkert ursprungsland samt det oklara rättsbegreppet fara för säkerheten.

  Förslaget innehåller justeringar av tidsfristen som förkortas betydligt, samtidigt som man påskyndar förfarandet för återtagande. |
| --- | --- |

3.2.1

Syftet med förslaget till ändring av Dublinförordningen är att skapa ett rättvisare och mer hållbart system med ett enklare och effektivare förfarande, men förslaget till ändringar omfattar inte bara dessa syften.

I förslagets artikel 3 presenteras analysen av kriterierna för ansökan om internationellt skydd, före fastställandet av vilken medlemsstat som är ansvarig utan att beakta de underårigas behov eller om familjemedlemmar redan finns i en annan medlemsstat.

Bedömningskriterierna som kan undersökas i förväg rör begreppen säkert tredjeland, första asylland, säkert ursprungsland samt det oklara rättsbegreppet fara för säkerheten.

Förslaget innehåller justeringar av tidsfristen som förkortas betydligt, samtidigt som man påskyndar förfarandet för återtagande.

| 3.2.2 | I reformen undantas de fall av ansvarets upphörande enligt nuvarande artikel 19 (där den sökande lämnar EU:s territorium frivilligt under minst tre månader, eller utvisas). Detta innebär att samma medlemsstat ansvarar för en ansökan som en person lämnar in, även om personen har återvänt till sitt ursprungsland under längre tidsperioder och om personliga eller familjära omständigheter har ändrats under tiden, eller om medlemsstaternas villkor har ändrats avsevärt. |
| --- | --- |

3.2.2

I reformen undantas de fall av ansvarets upphörande enligt nuvarande artikel 19 (där den sökande lämnar EU:s territorium frivilligt under minst tre månader, eller utvisas). Detta innebär att samma medlemsstat ansvarar för en ansökan som en person lämnar in, även om personen har återvänt till sitt ursprungsland under längre tidsperioder och om personliga eller familjära omständigheter har ändrats under tiden, eller om medlemsstaternas villkor har ändrats avsevärt.

3.3   
  Rättssäkerhetsgarantier och respekt för de grundläggande rättigheterna vid fastställande av ansvarig medlemsstat

| 3.3.1 | Rätt till information: Artikel 6.1 förstärker rätten till information för personer som ansöker om internationellt skydd i samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat och vilken information som dessa personer ska delges. |
| --- | --- |

3.3.1

Rätt till information: Artikel 6.1 förstärker rätten till information för personer som ansöker om internationellt skydd i samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat och vilken information som dessa personer ska delges.

| 3.3.2 | Rätt till ett effektivt rättsmedel: I artikel 27 i reformen anges krav på att meddelande om beslut om överföring till den ansvariga medlemsstaten ska lämnas till den sökande skriftligen och utan dröjsmål, samtidigt som personen ska informeras om möjligheten att överklaga beslutet. I artikel 28 garanteras att besluten om överföring för de personer som ansöker om internationellt skydd ska ha suspensiv verkan och att tidsfrister ska fastställas, även om de är alltför korta (endast sju dagar för inlämnande av överklagande) för denna förnyade prövning. |
| --- | --- |

3.3.2

Rätt till ett effektivt rättsmedel: I artikel 27 i reformen anges krav på att meddelande om beslut om överföring till den ansvariga medlemsstaten ska lämnas till den sökande skriftligen och utan dröjsmål, samtidigt som personen ska informeras om möjligheten att överklaga beslutet. I artikel 28 garanteras att besluten om överföring för de personer som ansöker om internationellt skydd ska ha suspensiv verkan och att tidsfrister ska fastställas, även om de är alltför korta (endast sju dagar för inlämnande av överklagande) för denna förnyade prövning.

| 3.3.3 | Rätt till fri rörlighet och kvarhållande av sökande i samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat: I artikel 29 i förslaget minskas tidsfristen till hälften för de förfaranden då den sökande hålls kvar. På samma sätt minskas tiden för genomförande av överföringen från sex till fyra veckor, eller i annat fall, frigivning. |
| --- | --- |

3.3.3

Rätt till fri rörlighet och kvarhållande av sökande i samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat: I artikel 29 i förslaget minskas tidsfristen till hälften för de förfaranden då den sökande hålls kvar. På samma sätt minskas tiden för genomförande av överföringen från sex till fyra veckor, eller i annat fall, frigivning.

3.4   
  Skyldigheter och sanktioner

| 3.4.1 | I förslaget presenteras tydligt skyldigheterna för de personer som ansöker om internationellt skydd:






  — | Den sökande ska lämna in en ansökan om internationellt skydd i det första land som den berörda personen rest in i utan tillstånd eller i det land där sökanden har rätt att vistas lagligt. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

I förslaget presenteras tydligt skyldigheterna för de personer som ansöker om internationellt skydd:

—

Den sökande ska lämna in en ansökan om internationellt skydd i det första land som den berörda personen rest in i utan tillstånd eller i det land där sökanden har rätt att vistas lagligt.

| — | Den sökande ska tillhandahålla all information och alla bevis så snart som möjligt och senast under den intervju som görs för att fastställa vilken stat som är ansvarig, och samtidigt samarbeta med myndigheterna i den ansvariga medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Den sökande ska tillhandahålla all information och alla bevis så snart som möjligt och senast under den intervju som görs för att fastställa vilken stat som är ansvarig, och samtidigt samarbeta med myndigheterna i den ansvariga medlemsstaten.

| — | Den sökande ska närvara och stå till förfogande för medlemsstatens myndigheter som fastställer vilken medlemsstat som är ansvarig. |
| --- | --- |

—

Den sökande ska närvara och stå till förfogande för medlemsstatens myndigheter som fastställer vilken medlemsstat som är ansvarig.

| — | Den sökande ska respektera överföringen till den ansvariga medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Den sökande ska respektera överföringen till den ansvariga medlemsstaten.

| 3.4.2 | Vid bristande efterlevnad anges i artikel 5 ett antal oproportionerliga påföljder för förfarandet och mottagandet om den sökande inte uppfyller sina skyldigheter. Dessa åtgärder strider mot standarderna i de befintliga direktiven om gemensamma förfaranden (direktiv 2013/32/EU) och mottagande (direktiv 2013/33/EU) samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna:






  — | Om ansökan inte lämnas in i den medlemsstat där den sökande vistas lagligt, eller i den medlemsstat som den berörda personen först reste in i utan tillstånd ska ansökan behandlas genom ett påskyndat förfarande enligt artikel 31.8 i direktiv 2013/32/EU. I artikeln behandlas dock inte denna omständighet, vilket innebär att användningen av det påskyndade förfarandet ökar, vilket i praktiken medför en förkortad tidsfrist för att avgöra om huruvida ansökan är välgrundad, en begränsning av garantierna, vilket gör det svårare att på så kort tid identifiera utsatta personer. Detta har särskild betydelse i anslutning till kravet i artikel 24.3 i direktiv 2013/32/EU om att påskyndade förfaranden inte ska tillämpas när det gäller särskilt utsatta sökande. |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Vid bristande efterlevnad anges i artikel 5 ett antal oproportionerliga påföljder för förfarandet och mottagandet om den sökande inte uppfyller sina skyldigheter. Dessa åtgärder strider mot standarderna i de befintliga direktiven om gemensamma förfaranden (direktiv 2013/32/EU) och mottagande (direktiv 2013/33/EU) samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna:

—

Om ansökan inte lämnas in i den medlemsstat där den sökande vistas lagligt, eller i den medlemsstat som den berörda personen först reste in i utan tillstånd ska ansökan behandlas genom ett påskyndat förfarande enligt artikel 31.8 i direktiv 2013/32/EU. I artikeln behandlas dock inte denna omständighet, vilket innebär att användningen av det påskyndade förfarandet ökar, vilket i praktiken medför en förkortad tidsfrist för att avgöra om huruvida ansökan är välgrundad, en begränsning av garantierna, vilket gör det svårare att på så kort tid identifiera utsatta personer. Detta har särskild betydelse i anslutning till kravet i artikel 24.3 i direktiv 2013/32/EU om att påskyndade förfaranden inte ska tillämpas när det gäller särskilt utsatta sökande.

| — | Man tar endast hänsyn till information och bevis som läggs fram innan intervjun för att fastställa ansvarig medlemsstat genomförs. Familjebanden kan dock i många fall behöva styrkas med personuppgifter, vilket kan dröja. |
| --- | --- |

—

Man tar endast hänsyn till information och bevis som läggs fram innan intervjun för att fastställa ansvarig medlemsstat genomförs. Familjebanden kan dock i många fall behöva styrkas med personuppgifter, vilket kan dröja.

| — | Undantag från mottagningsvillkoren som anges i artiklarna 14–19 i direktiv 2013/33/EU i en annan medlemsstat: de mottagningsvillkor som undantas är de som gäller underårigas skolgång (artikel 14 i direktiv 2013/33/EU) som tydligt bryter mot rätten till underårigas undervisning (artiklarna 14 och 24 i stadgan om de grundläggande rättigheterna), rätt till hälso- och sjukvård utöver akutsjukvård (artikel 19 i direktiv 2013/33/EU) och en rimlig levnadsstandard som säkerställer deras uppehälle och skyddar deras fysiska och psykiska hälsa (artikel 17 i direktiv 2013/33/EU). |
| --- | --- |

—

Undantag från mottagningsvillkoren som anges i artiklarna 14–19 i direktiv 2013/33/EU i en annan medlemsstat: de mottagningsvillkor som undantas är de som gäller underårigas skolgång (artikel 14 i direktiv 2013/33/EU) som tydligt bryter mot rätten till underårigas undervisning (artiklarna 14 och 24 i stadgan om de grundläggande rättigheterna), rätt till hälso- och sjukvård utöver akutsjukvård (artikel 19 i direktiv 2013/33/EU) och en rimlig levnadsstandard som säkerställer deras uppehälle och skyddar deras fysiska och psykiska hälsa (artikel 17 i direktiv 2013/33/EU).

| — | Det är inte möjligt att överklaga ett avslag på ansökan om internationellt skydd för de personer som har fått avslag eller som har överförts till en annan medlemsstat (artikel 20.5 i förslaget). Denna bestämmelse kan strida mot artikel 46 i direktiv 2013/32 och artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Det är inte möjligt att överklaga ett avslag på ansökan om internationellt skydd för de personer som har fått avslag eller som har överförts till en annan medlemsstat (artikel 20.5 i förslaget). Denna bestämmelse kan strida mot artikel 46 i direktiv 2013/32 och artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

3.5   
  Korrigerande tilldelningsmekanism

En korrigeringsmekanism ska inrättas för att justera eventuella obalanser i antalet ansökningar som varje medlemsstat tar emot enligt föregående kriterier. För att fastställa om ovan nämnda situation föreligger beräknas ett referensvärde baserat på BNP och befolkning på grundval av antalet ansökningar och vidarebosatta personer som varje medlemsstat har kapacitet för. Om värdet överstiger 150 % aktiveras korrigeringsmekanismen automatiskt och ansökningarna om internationellt skydd flyttas då från en medlemsstat (förmånstagaren) till andra medlemsstater (för tilldelning) som har färre antal sökande.

3.6   
  Förstärkning av Eurodacsystemet

Kommissionens förslag omfattar anpassning och förbättring av Eurodacsystemet som skapades 2000 i syfte att inrätta en europeisk databas med fingeravtryck från de personer som ansöker om internationellt skydd samt olika kategorier av irreguljära invandrare. Syftet med systemet är att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen och att fastställa vilken medlemsstat som är den första ankomstpunkten inom EU för personen som ansöker om internationellt skydd. Man räknar med att kunna utöka användningsområdet genom att lägga till och spara information om personer från tredjeländer som inte ansöker om internationellt skydd och som vistas irreguljärt inom EU.

3.7   
  Nytt mandat för Europeiska unionens asylbyrå

Kommissionen föreslår att Easos mandat ändras för att det gemensamma europeiska asylsystemet och Dublinförordningen ska fungera bättre.

Kommissionen överväger att omvandla Europeiska stödkontoret för asylfrågor genom att utvidga dess mandat för att utöka verksamheten och för att det gemensamma europeiska asylsystemet ska kunna tillämpas på ett effektivt sätt.

4.   Särskilda rekommendationer

4.1   
  Ensamkommande barn

Bestämmelserna går emot ”barnets bästa”, mot bakgrund av alla de ärenden där ensamkommande barn av olika anledningar inte får sin ansökan om internationellt skydd prövad och inte heller garanteras någon bedömning av sina enskilda behov.

4.2   
  Irreguljär inresa i en medlemsstat

Förslaget om att upphäva bestämmelserna om ansvarets upphörande tolv månader efter det datum då den otillåtna inresan skedde verkar avvika från en av reformens viktigaste prioriteringar, nämligen att säkra en hållbar ansvarsfördelning och ett rättvisare system. Att ansvaret upphör innebär inte per automatik att de medlemsstater som har yttre gränser får ett rättvisare system.

4.3   
  Diskretionär bedömning

| 4.3.1 | Kommittén delar inte åsikten att den diskretionära bedömningen ska begränsas när det gäller familjeband som inte ryms inom definitionen av familjemedlemmar, eftersom man måste beakta de problem som kan uppstå i medlemsstaterna och som inte bara är kvantitativa, på grund av antalet ansökningar om internationellt skydd, utan också kvalitativa, såsom frågor som rör den effektiva tillämpningen av direktiv 2013/32/EU om gemensamma förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd, när det gäller tillgången till asylförfarandet för de som söker internationellt skydd, information och rådgivning, förfarandegarantier och särskilda förfaranden för personer i behov av detta. Även det omarbetade direktivet 2013/33/EU om mottagningsvillkor innehåller gemensamma regler för att de som ansöker om internationellt skydd ska få jämförbara levnadsvillkor i alla medlemsstater och att de grundläggande rättigheterna ska respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommittén delar inte åsikten att den diskretionära bedömningen ska begränsas när det gäller familjeband som inte ryms inom definitionen av familjemedlemmar, eftersom man måste beakta de problem som kan uppstå i medlemsstaterna och som inte bara är kvantitativa, på grund av antalet ansökningar om internationellt skydd, utan också kvalitativa, såsom frågor som rör den effektiva tillämpningen av direktiv 2013/32/EU om gemensamma förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd, när det gäller tillgången till asylförfarandet för de som söker internationellt skydd, information och rådgivning, förfarandegarantier och särskilda förfaranden för personer i behov av detta. Även det omarbetade direktivet 2013/33/EU om mottagningsvillkor innehåller gemensamma regler för att de som ansöker om internationellt skydd ska få jämförbara levnadsvillkor i alla medlemsstater och att de grundläggande rättigheterna ska respekteras fullt ut.

| 4.3.2 | Det kan inträffa situationer då någon medlemsstat inte kan garantera att de nämnda direktivens bestämmelser uppfylls, och därför är det nödvändigt att bibehålla bestämmelsen i Dublin III-förordningen om att varje medlemsstat kan besluta att pröva en ansökan om internationellt skydd som har lämnats in, även om det inte åligger den medlemsstaten. |
| --- | --- |

4.3.2

Det kan inträffa situationer då någon medlemsstat inte kan garantera att de nämnda direktivens bestämmelser uppfylls, och därför är det nödvändigt att bibehålla bestämmelsen i Dublin III-förordningen om att varje medlemsstat kan besluta att pröva en ansökan om internationellt skydd som har lämnats in, även om det inte åligger den medlemsstaten.

| 4.3.3 | Samtidigt bör det beaktas att många personer som söker internationellt skydd har svåra sjukdomar och/eller omfattande funktionsnedsättningar samtidigt som de inte har några familjeband i någon medlemsstat. Dock kan de på grund av sina särskilda omständigheter och på grund av medicinska skäl inte överföras till den ansvariga medlemsstaten, vilket skapar en beroendeställning i medlemsstaterna där ansökan om internationellt skydd lämnades in. Det är nödvändigt att beakta dessa omständigheter i den föreslagna omformuleringen av den diskretionära bedömningen. |
| --- | --- |

4.3.3

Samtidigt bör det beaktas att många personer som söker internationellt skydd har svåra sjukdomar och/eller omfattande funktionsnedsättningar samtidigt som de inte har några familjeband i någon medlemsstat. Dock kan de på grund av sina särskilda omständigheter och på grund av medicinska skäl inte överföras till den ansvariga medlemsstaten, vilket skapar en beroendeställning i medlemsstaterna där ansökan om internationellt skydd lämnades in. Det är nödvändigt att beakta dessa omständigheter i den föreslagna omformuleringen av den diskretionära bedömningen.

| 4.3.4 | Det är viktigt att bibehålla möjligheten till övertagande av ansvaret av humanitära eller kulturella skäl för att säkerställa skyddet för de personer som ansöker om internationellt skydd och som är särskilt utsatta enligt bestämmelserna i direktiv 2013/32/EU och särskild behandling med hänsyn till bedömningen av deras speciella situation. |
| --- | --- |

4.3.4

Det är viktigt att bibehålla möjligheten till övertagande av ansvaret av humanitära eller kulturella skäl för att säkerställa skyddet för de personer som ansöker om internationellt skydd och som är särskilt utsatta enligt bestämmelserna i direktiv 2013/32/EU och särskild behandling med hänsyn till bedömningen av deras speciella situation.

4.4   
  Förfarande för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd

| 4.4.1 | En bedömning av rätten till prövning, där man inte undersöker om den sökande har familjemedlemmar i andra medlemsstater eller tar hänsyn till underåriga personers behov, kan om det leder till att en ansökan om internationellt skydd inte beviljas, strida mot rätten till familjeliv enligt artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

4.4.1

En bedömning av rätten till prövning, där man inte undersöker om den sökande har familjemedlemmar i andra medlemsstater eller tar hänsyn till underåriga personers behov, kan om det leder till att en ansökan om internationellt skydd inte beviljas, strida mot rätten till familjeliv enligt artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 4.4.2 | Att automatiskt använda begreppen säkert tredjeland, första asylland, säkert ursprungsland och det rättsliga begreppet fara för säkerheten kan innebära diskriminerande situationer på grund av nationalitet eller flyktväg. Dessutom anges det i artikel 3.3 att ett påskyndat förfarande ska tillämpas i fall som berör begreppen säkert ursprungsland och fara för säkerheten. Detta påskyndade förfarande får inte under några omständigheter ha så korta tidsfrister att man äventyrar förfarandegarantierna. Det får inte heller leda till en icke-individuell prövning av dessa ansökningar om internationellt skydd, eftersom detta är förbjudet enligt artikel 10.3 a i direktiv 2013/32/EU. |
| --- | --- |

4.4.2

Att automatiskt använda begreppen säkert tredjeland, första asylland, säkert ursprungsland och det rättsliga begreppet fara för säkerheten kan innebära diskriminerande situationer på grund av nationalitet eller flyktväg. Dessutom anges det i artikel 3.3 att ett påskyndat förfarande ska tillämpas i fall som berör begreppen säkert ursprungsland och fara för säkerheten. Detta påskyndade förfarande får inte under några omständigheter ha så korta tidsfrister att man äventyrar förfarandegarantierna. Det får inte heller leda till en icke-individuell prövning av dessa ansökningar om internationellt skydd, eftersom detta är förbjudet enligt artikel 10.3 a i direktiv 2013/32/EU.

| 4.4.3 | I artikel 33 i förslaget finns inte någon förbättring av informationsutbytet mellan medlemsstater om känsliga ärenden, sjukdomstillstånd eller annan särskild information om de sökande som ska överföras, trots att detta är en av de största bristerna i den praktiska tillämpningen av Dublin-systemet. |
| --- | --- |

4.4.3

I artikel 33 i förslaget finns inte någon förbättring av informationsutbytet mellan medlemsstater om känsliga ärenden, sjukdomstillstånd eller annan särskild information om de sökande som ska överföras, trots att detta är en av de största bristerna i den praktiska tillämpningen av Dublin-systemet.

| 4.4.4 | Bestämmelsen om upphörande av ansvar när den sökande frivilligt lämnar EU under mer än tre månader eller utvisas kan leda till situationer då man inte beaktar familjebanden som skapats i ursprungslandet efter att den första ansökan om internationellt skydd lämnats in i EU. Den kan också innebära att man inte kan säkerställa att mottagningsvillkoren och förfarandet för den andra ansökan i den ansvariga medlemsstaten är desamma som gällde för den första ansökan. |
| --- | --- |

4.4.4

Bestämmelsen om upphörande av ansvar när den sökande frivilligt lämnar EU under mer än tre månader eller utvisas kan leda till situationer då man inte beaktar familjebanden som skapats i ursprungslandet efter att den första ansökan om internationellt skydd lämnats in i EU. Den kan också innebära att man inte kan säkerställa att mottagningsvillkoren och förfarandet för den andra ansökan i den ansvariga medlemsstaten är desamma som gällde för den första ansökan.

4.5   
  Förfarandegarantier

| 4.5.1 | Bestämmelsen om informationsöverföring genom en informationsbroschyr är inte förenlig med rätten till information, eftersom dessa broschyrer i de flesta medlemsstater endast innehåller allmän information på ett språk som de asylsökande bara förstår till viss del eller inte alls. Den här informationen ska alltid erbjudas under intervjun. |
| --- | --- |

4.5.1

Bestämmelsen om informationsöverföring genom en informationsbroschyr är inte förenlig med rätten till information, eftersom dessa broschyrer i de flesta medlemsstater endast innehåller allmän information på ett språk som de asylsökande bara förstår till viss del eller inte alls. Den här informationen ska alltid erbjudas under intervjun.

| 4.5.2 | När det gäller rätten till ett effektivt rättsmedel anser vi att detta inte ska begränsas till endast tre områden, eftersom detta skulle innebära en begränsning av möjligheten till ett effektivt rättsmedel enligt följande:






  — | Risk för omänsklig eller nedvärderande behandling i den ansvariga medlemsstaten på grund av brister i asylsystemet. |
| --- | --- | --- |

4.5.2

När det gäller rätten till ett effektivt rättsmedel anser vi att detta inte ska begränsas till endast tre områden, eftersom detta skulle innebära en begränsning av möjligheten till ett effektivt rättsmedel enligt följande:

—

Risk för omänsklig eller nedvärderande behandling i den ansvariga medlemsstaten på grund av brister i asylsystemet.

| — | Överföringsbeslut som baseras på kriterier för underåriga (artikel 10), familjekriteriet (artiklarna 11, 12 och 13) och kriteriet för personer i beroendeställning (artikel 18). |
| --- | --- |

—

Överföringsbeslut som baseras på kriterier för underåriga (artikel 10), familjekriteriet (artiklarna 11, 12 och 13) och kriteriet för personer i beroendeställning (artikel 18).

| — | Beslut om övertagandet av ansvaret för prövningen (ingen överföring) när familjekriterierna inte har tillämpats. |
| --- | --- |

—

Beslut om övertagandet av ansvaret för prövningen (ingen överföring) när familjekriterierna inte har tillämpats.

| 4.5.3 | När det gäller rätten till fri rörlighet och möjligheten för den ansvariga medlemsstaten att ta sökande som omfattas av bedömningsförfaranden i förvar innebär begränsningen av tiden för förvar (två veckor) inte några nyheter beträffande de särskilda fall som kräver förvar. På grund av att kommissionen observerat att nationell praxis skiljer sig åt mellan medlemsstaterna rekommenderas att tydliga och precisa kriterier fastställs för förvar i undantagsfall och bedömningen av nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

4.5.3

När det gäller rätten till fri rörlighet och möjligheten för den ansvariga medlemsstaten att ta sökande som omfattas av bedömningsförfaranden i förvar innebär begränsningen av tiden för förvar (två veckor) inte några nyheter beträffande de särskilda fall som kräver förvar. På grund av att kommissionen observerat att nationell praxis skiljer sig åt mellan medlemsstaterna rekommenderas att tydliga och precisa kriterier fastställs för förvar i undantagsfall och bedömningen av nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller en sådan åtgärd.

4.6   
  Korrigerande tilldelningsmekanism

| 4.6.1 | Att använda ett så högt referensvärde som 150 % av medlemsstatens kapacitet kan leda till att mottagnings- och förfarandevillkoren för de personer som söker internationellt skydd äventyras, eftersom de stannar kvar i medlemsstaten i fråga tills gränsen uppnås. Om det finns en mottagningskapacitet som överensstämmer med kriterierna är det logiskt att mekanismen aktiveras när kapaciteten överskrids, och att man inte väntar tills referensvärdet överstiger 150 %. För att göra denna mekanism effektivare bör tilldelning tillämpas på alla som har rätt att söka asyl, oavsett ursprungsland. |
| --- | --- |

4.6.1

Att använda ett så högt referensvärde som 150 % av medlemsstatens kapacitet kan leda till att mottagnings- och förfarandevillkoren för de personer som söker internationellt skydd äventyras, eftersom de stannar kvar i medlemsstaten i fråga tills gränsen uppnås. Om det finns en mottagningskapacitet som överensstämmer med kriterierna är det logiskt att mekanismen aktiveras när kapaciteten överskrids, och att man inte väntar tills referensvärdet överstiger 150 %. För att göra denna mekanism effektivare bör tilldelning tillämpas på alla som har rätt att söka asyl, oavsett ursprungsland.

| 4.6.2 | Mekanismen tillämpas innan man fastställer vilken medlemsstat som är ansvarig och genomförs sedan av den medlemsstat som har tilldelats sökanden. Detta innebär att en person som ansöker om internationellt skydd efter att ha omplacerats från förmånsmedlemsstaten till medlemsstaten för tilldelning kan överföras till en tredje medlemsstat där familjen finns, vilket medför att systemet inte är tillräckligt effektivt och fördröjer förfarandet för att fastställa personens rätt till internationellt skydd. |
| --- | --- |

4.6.2

Mekanismen tillämpas innan man fastställer vilken medlemsstat som är ansvarig och genomförs sedan av den medlemsstat som har tilldelats sökanden. Detta innebär att en person som ansöker om internationellt skydd efter att ha omplacerats från förmånsmedlemsstaten till medlemsstaten för tilldelning kan överföras till en tredje medlemsstat där familjen finns, vilket medför att systemet inte är tillräckligt effektivt och fördröjer förfarandet för att fastställa personens rätt till internationellt skydd.

| 4.6.3 | Utöver att systemet är automatiskt tar det inte hänsyn till särskilda omständigheter hos de personer som ansöker om internationellt skydd eller de särskilda behov och utsatta situationer som talar emot en överföring till en annan tilldelningsmedlemsstat. |
| --- | --- |

4.6.3

Utöver att systemet är automatiskt tar det inte hänsyn till särskilda omständigheter hos de personer som ansöker om internationellt skydd eller de särskilda behov och utsatta situationer som talar emot en överföring till en annan tilldelningsmedlemsstat.

| 4.6.4 | Korrigeringsmekanismen berör inte de personer som ansökte om internationellt skydd innan reformen trädde i kraft, eller sökande som fick avslag på sin ansökan före tillämpningen av kriterierna för att fastställa ansvarig medlemsstat enligt artikel 3. Detsamma gäller sökande som anlände till medlemsstaten innan den uppnådde 150 % av sin kapacitet. Sammantaget kan detta förvränga mekanismens syfte och ge en mycket begränsad effekt på fördelningen av ansvar för mottagningen och för behandlingen av ansökningar. |
| --- | --- |

4.6.4

Korrigeringsmekanismen berör inte de personer som ansökte om internationellt skydd innan reformen trädde i kraft, eller sökande som fick avslag på sin ansökan före tillämpningen av kriterierna för att fastställa ansvarig medlemsstat enligt artikel 3. Detsamma gäller sökande som anlände till medlemsstaten innan den uppnådde 150 % av sin kapacitet. Sammantaget kan detta förvränga mekanismens syfte och ge en mycket begränsad effekt på fördelningen av ansvar för mottagningen och för behandlingen av ansökningar.

| 4.6.5 | Medlemsstaternas möjligheter att välja att inte delta i denna korrigeringsmekanism genom att betala ett visst belopp för varje person som ansöker om internationellt skydd men som inte har tilldelats medlemsstaten, kan leda till diskriminerande situationer, som i sin tur innebär att medlemsstaterna kan välja vilka av de personer som ansöker om internationellt skydd i medlemsstaten som man accepterar på grundval av religion, etnicitet eller nationalitet och vilka man inte tar emot. |
| --- | --- |

4.6.5

Medlemsstaternas möjligheter att välja att inte delta i denna korrigeringsmekanism genom att betala ett visst belopp för varje person som ansöker om internationellt skydd men som inte har tilldelats medlemsstaten, kan leda till diskriminerande situationer, som i sin tur innebär att medlemsstaterna kan välja vilka av de personer som ansöker om internationellt skydd i medlemsstaten som man accepterar på grundval av religion, etnicitet eller nationalitet och vilka man inte tar emot.

4.7   
  Eurodacsystemet

Alla överväganden som rör anpassningen av förordningen bör åtföljas av en motivering i fråga om nödvändigheten och proportionaliteten av de fastställda åtgärderna, med hänsyn till uppgifternas känslighet, särskilt när det gäller de personer som ansöker om internationellt skydd och sekretessen vid förfarandet.

4.8   
  Mandat för Europeiska unionens asylbyrå

EESK instämmer med de förslag som har lagts fram, eftersom Easo sedan stödkontoret inrättades inte har kunnat uppfylla de ställda förväntningarna. Vi anser att det är nödvändigt att förstärka och utveckla den roll som tillkommer det existerande forumet för samråd med organisationerna, som i praktiken har mycket begränsade handlingsmöjligheter. Byrån bör i fortsättningen ha tillgång till informationen från dessa organisationer, samt det arbete som de utför i medlemsstaterna för att övervaka att det gemensamma europeiska asylsystemet tillämpas och genomförs på ett korrekt sätt.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/151

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning

[COM(2016) 51 final]

(2017/C 034/25)

| Föredragande: | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Föredragande:

Baiba MILTOVIČA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 16.2.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 51 final] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/3/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 16.2.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 51 final]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/3/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | En strategi som fokuserar på uppvärmning och kylning, något som påverkar vardagen för alla unionsmedborgare, är mycket välkommen och sedan länge emotsedd. Om bästa praxis tillämpas och en enhetlig politisk ram inrättas och stöds med tillgängliga finansiella resurser, finns det många förbättringsmöjligheter runtom i Europa. |
| --- | --- |

1.1

En strategi som fokuserar på uppvärmning och kylning, något som påverkar vardagen för alla unionsmedborgare, är mycket välkommen och sedan länge emotsedd. Om bästa praxis tillämpas och en enhetlig politisk ram inrättas och stöds med tillgängliga finansiella resurser, finns det många förbättringsmöjligheter runtom i Europa.

| 1.2 | Denna heltäckande EU-strategi är ytterst ambitiös. Den innebär att uppnåendet av EU:s klimat- och energimål i betydande grad kommer att vara beroende av att strategin tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt på medlemsstatsnivå. I strategin föreslås att en förstärkning av den förnybara energins roll i uppvärmning och kylning skulle kunna utgöra den största enskilda bidragande faktorn när det gäller att uppnå mål på medellång och lång sikt, och bör erkännas som sådan i det fortsatta energiunionsprogrammet. |
| --- | --- |

1.2

Denna heltäckande EU-strategi är ytterst ambitiös. Den innebär att uppnåendet av EU:s klimat- och energimål i betydande grad kommer att vara beroende av att strategin tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt på medlemsstatsnivå. I strategin föreslås att en förstärkning av den förnybara energins roll i uppvärmning och kylning skulle kunna utgöra den största enskilda bidragande faktorn när det gäller att uppnå mål på medellång och lång sikt, och bör erkännas som sådan i det fortsatta energiunionsprogrammet.

| 1.3 | EESK rekommenderar därför att den årliga rapporten om energiunionens tillstånd bör innehålla ett särskilt avsnitt som identifierar de framsteg som gjorts i strategin. |
| --- | --- |

1.3

EESK rekommenderar därför att den årliga rapporten om energiunionens tillstånd bör innehålla ett särskilt avsnitt som identifierar de framsteg som gjorts i strategin.

| 1.4 | Kommittén uppskattar det arbete som kommissionen genomfört för att kartlägga och sammanställa uppgifter som är relevanta för uppvärmning och kylning. Sådana uppgifter är av central betydelse. Eurostat bör prioritera arbetet med en mera heltäckande uppsättning data, särskilt rörande energi som används för uppvärmning. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén uppskattar det arbete som kommissionen genomfört för att kartlägga och sammanställa uppgifter som är relevanta för uppvärmning och kylning. Sådana uppgifter är av central betydelse. Eurostat bör prioritera arbetet med en mera heltäckande uppsättning data, särskilt rörande energi som används för uppvärmning.

| 1.5 | Konsumenten spelar en avgörande roll när det gäller att göra en övergripande strategi effektiv, och kommittén uppmanar till en vidareutveckling av dess förslag om en heltäckande europeisk energidialog för att avsevärt öka medvetenheten och skapa tydliga incitament för att stimulera beteendeförändringar hos konsumenterna. Utöver att vara ekonomiska bör dessa incitament betona den positiva sociala inverkan som strategins många åtgärder för med sig, och inriktas på de utsatta och på dem som lider av energifattigdom. |
| --- | --- |

1.5

Konsumenten spelar en avgörande roll när det gäller att göra en övergripande strategi effektiv, och kommittén uppmanar till en vidareutveckling av dess förslag om en heltäckande europeisk energidialog för att avsevärt öka medvetenheten och skapa tydliga incitament för att stimulera beteendeförändringar hos konsumenterna. Utöver att vara ekonomiska bör dessa incitament betona den positiva sociala inverkan som strategins många åtgärder för med sig, och inriktas på de utsatta och på dem som lider av energifattigdom.

| 1.6 | Kommittén rekommenderar att man utför en brådskande jämförande analys av de system inom den offentliga och privata sektorn som utformats för att stödja effektiva koldioxidsnåla program för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén rekommenderar att man utför en brådskande jämförande analys av de system inom den offentliga och privata sektorn som utformats för att stödja effektiva koldioxidsnåla program för uppvärmning och kylning.

| 1.7 | På regional och kommunal nivå i alla medlemsstater bör man inrätta ett nytt tillvägagångssätt när det gäller stadsplaneringspolitik, som är förenligt med den föreslagna strategin, för att säkerställa att strategin genomförs. Kommittén understryker borgmästaravtalets roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.7

På regional och kommunal nivå i alla medlemsstater bör man inrätta ett nytt tillvägagångssätt när det gäller stadsplaneringspolitik, som är förenligt med den föreslagna strategin, för att säkerställa att strategin genomförs. Kommittén understryker borgmästaravtalets roll i detta sammanhang.

| 1.8 | Medlemsstaterna bör omsätta EU-mål för energi och klimat på hög nivå i konkreta bidrag, med genomförande i nationella planer, till exempel genom femåriga mål som specificeras av sektorn, med mättekniker som utvecklats särskilt för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

1.8

Medlemsstaterna bör omsätta EU-mål för energi och klimat på hög nivå i konkreta bidrag, med genomförande i nationella planer, till exempel genom femåriga mål som specificeras av sektorn, med mättekniker som utvecklats särskilt för uppvärmning och kylning.

2.   Inledning

| 2.1 | Strategin för uppvärmning och kylning är den första särskilda bedömningen på EU-nivå för sektorn som helhet. Uppvärmning och kylning utgör cirka 50 % av EU:s sammanlagda energikonsumtion och kommer att förbli den största långsiktiga drivkraften för efterfrågan på energi, där uppvärmning av byggnader utgör den största enskilda sektorn. Den varaktiga karaktären hos uppvärmningstekniken för byggnader medför att den kommer att ha en viktig roll att spela i fråga om huruvida EU kan uppnå sina klimat- och energimål på medellång till lång sikt. Uppvärmning av hushållsvatten och utrymmen i byggnader är för närvarande en av sektorns största energianvändningar, och denna användning är den mest problematiska när det gäller att minska koldioxidutsläppen. Uppvärmning erhålls för närvarande i huvudsak genom fossil energi som levereras direkt till byggnaderna och därmed ger upphov till lokala säkerhets- och utsläppsproblem. |
| --- | --- |

2.1

Strategin för uppvärmning och kylning är den första särskilda bedömningen på EU-nivå för sektorn som helhet. Uppvärmning och kylning utgör cirka 50 % av EU:s sammanlagda energikonsumtion och kommer att förbli den största långsiktiga drivkraften för efterfrågan på energi, där uppvärmning av byggnader utgör den största enskilda sektorn. Den varaktiga karaktären hos uppvärmningstekniken för byggnader medför att den kommer att ha en viktig roll att spela i fråga om huruvida EU kan uppnå sina klimat- och energimål på medellång till lång sikt. Uppvärmning av hushållsvatten och utrymmen i byggnader är för närvarande en av sektorns största energianvändningar, och denna användning är den mest problematiska när det gäller att minska koldioxidutsläppen. Uppvärmning erhålls för närvarande i huvudsak genom fossil energi som levereras direkt till byggnaderna och därmed ger upphov till lokala säkerhets- och utsläppsproblem.

| 2.2 | Alla civilsamhällets sektorer är inblandade. Energibehoven hos de flesta stora processindustrierna, som vanligen i stor utsträckning använder värme, har en direkt inverkan på deras konkurrenskraft: kylning spelar en central roll i en stor del av livsmedelsförädlingen samt inom distribution, detaljhandel och lagring av livsmedel, medan kostnaden för och effektiviteten hos hushållsvärme och -kylning är något som angår alla. |
| --- | --- |

2.2

Alla civilsamhällets sektorer är inblandade. Energibehoven hos de flesta stora processindustrierna, som vanligen i stor utsträckning använder värme, har en direkt inverkan på deras konkurrenskraft: kylning spelar en central roll i en stor del av livsmedelsförädlingen samt inom distribution, detaljhandel och lagring av livsmedel, medan kostnaden för och effektiviteten hos hushållsvärme och -kylning är något som angår alla.

| 2.3 | Ett växande antal hushåll i medlemsstaterna lägger en stor del av sina inkomster på energi, vilket ökar energifattigdomen. I synnerhet de äldre, de utsatta och grupper med låga inkomster är sårbara, och EESK har föreslagit att man ska inrätta en observationsgrupp för energifattigdom för att analysera och hantera detta problem (1). En kombination av sociala, ekonomiska och tekniska åtgärder måste samverka för att effektiva resultat ska kunna uppnås. Att i högre grad betona insamling av exakta uppgifter om uppvärmning kommer att vara till hjälp i kampen mot energifattigdomen. |
| --- | --- |

2.3

Ett växande antal hushåll i medlemsstaterna lägger en stor del av sina inkomster på energi, vilket ökar energifattigdomen. I synnerhet de äldre, de utsatta och grupper med låga inkomster är sårbara, och EESK har föreslagit att man ska inrätta en observationsgrupp för energifattigdom för att analysera och hantera detta problem (1). En kombination av sociala, ekonomiska och tekniska åtgärder måste samverka för att effektiva resultat ska kunna uppnås. Att i högre grad betona insamling av exakta uppgifter om uppvärmning kommer att vara till hjälp i kampen mot energifattigdomen.

| 2.4 | Värme och kyla som sådana låter sig inte transporteras på ett enkelt eller ekonomiskt sätt. Detta leder till i hög grad lokaliserade och fragmenterade ”marknader”. Kylning utgör endast 5 % av energiefterfrågan och uppvärmning 95 %. Efterfrågan på uppvärmning överstiger således vida den på kylning, även om kylningen är viktig i de varmare medlemsstaterna. Kapitalinvesteringar i system för uppvärmning och kylning tenderar att göras på medellång till lång sikt, men utvecklingen av teknik och innovationer i denna sektor sker snabbt. |
| --- | --- |

2.4

Värme och kyla som sådana låter sig inte transporteras på ett enkelt eller ekonomiskt sätt. Detta leder till i hög grad lokaliserade och fragmenterade ”marknader”. Kylning utgör endast 5 % av energiefterfrågan och uppvärmning 95 %. Efterfrågan på uppvärmning överstiger således vida den på kylning, även om kylningen är viktig i de varmare medlemsstaterna. Kapitalinvesteringar i system för uppvärmning och kylning tenderar att göras på medellång till lång sikt, men utvecklingen av teknik och innovationer i denna sektor sker snabbt.

| 2.5 | EESK har i tidigare yttranden (2) efterlyst en integrerad och konsekvent strategi för hela energisektorn och en större roll för – och dialog med – det civila samhället i dessa frågor. Detta prioriteras nu formellt genom energiunionspaketet, och att man identifierat uppvärmning och kylning som en viktig sektor skapar en möjlighet till korshänvisningar och enhetlighet i de många lagstiftningspaket med anknytning till klimat och energi som är under utveckling. |
| --- | --- |

2.5

EESK har i tidigare yttranden (2) efterlyst en integrerad och konsekvent strategi för hela energisektorn och en större roll för – och dialog med – det civila samhället i dessa frågor. Detta prioriteras nu formellt genom energiunionspaketet, och att man identifierat uppvärmning och kylning som en viktig sektor skapar en möjlighet till korshänvisningar och enhetlighet i de många lagstiftningspaket med anknytning till klimat och energi som är under utveckling.

3.   Översikt av kommissionens meddelande och kommentarer

| 3.1 | I meddelandet bedöms sektorns potential bidra till EU:s strategiska klimat- och energimål, och denna bedömning stöds av ett åtföljande arbetsdokument som lägger en analytisk och vetenskaplig grund. Syftet är att prioritera värme som ett politikområde för energieffektivitet och meddelandet uppmuntrar till en väl underbyggd debatt och till samförstånd i detta ämne och i de relaterade frågorna om minskad energiefterfrågan och minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

3.1

I meddelandet bedöms sektorns potential bidra till EU:s strategiska klimat- och energimål, och denna bedömning stöds av ett åtföljande arbetsdokument som lägger en analytisk och vetenskaplig grund. Syftet är att prioritera värme som ett politikområde för energieffektivitet och meddelandet uppmuntrar till en väl underbyggd debatt och till samförstånd i detta ämne och i de relaterade frågorna om minskad energiefterfrågan och minskade koldioxidutsläpp.

| 3.2 | I den strategiska ramen fastställs fyra kritiska åtgärdsområden. Byggnaders termiska verkningsgrad, effektiv och hållbar uppvärmningsteknik, integrering av outnyttjad potential från industrin samtidigt som effektiviteten höjs och en närmare synergi med elsystemet där värmepumpar och andra system för förnybar energi har en viktig roll att spela. Många möjliga åtgärder beskrivs, men detaljerade lösningar kommer att läggas fram som en del i ett lagstiftningsöversynspaket som omfattar energiunionen. |
| --- | --- |

3.2

I den strategiska ramen fastställs fyra kritiska åtgärdsområden. Byggnaders termiska verkningsgrad, effektiv och hållbar uppvärmningsteknik, integrering av outnyttjad potential från industrin samtidigt som effektiviteten höjs och en närmare synergi med elsystemet där värmepumpar och andra system för förnybar energi har en viktig roll att spela. Många möjliga åtgärder beskrivs, men detaljerade lösningar kommer att läggas fram som en del i ett lagstiftningsöversynspaket som omfattar energiunionen.

| 3.3 | Den dominerande visionen är minskade koldioxidutsläpp i byggnader genom renovering, mer effektiva värme- och kylsystem, utökad fjärrvärme och övergång från fossila bränslen till koldioxidsnåla energikällor. Bostadshus utgör den största andelen av Europas byggnadsbestånd. 60–70 % av EU:s bostadsbestånd är byggt 1980 eller tidigare, och bostäder har den största specifika förbrukningen (kWh/m2/år). Den låga byggnadsrenoveringstakten ökar den höga ekonomiska bördan för konsumenterna. Hushållen i EU spenderar i genomsnitt 6,4 % av sin disponibla inkomst på energi för bostaden (COM(2014) 520 final), cirka två tredjedelar på uppvärmning och en tredjedel för andra ändamål. Ett ökande antal hushåll har svårigheter att täcka energikostnaderna. Uppvärmning och kylning till en överkomlig kostnad är en förutsättning för att hushållskonsumenterna ska kunna upprätthålla en god livskvalitet. |
| --- | --- |

3.3

Den dominerande visionen är minskade koldioxidutsläpp i byggnader genom renovering, mer effektiva värme- och kylsystem, utökad fjärrvärme och övergång från fossila bränslen till koldioxidsnåla energikällor. Bostadshus utgör den största andelen av Europas byggnadsbestånd. 60–70 % av EU:s bostadsbestånd är byggt 1980 eller tidigare, och bostäder har den största specifika förbrukningen (kWh/m2/år). Den låga byggnadsrenoveringstakten ökar den höga ekonomiska bördan för konsumenterna. Hushållen i EU spenderar i genomsnitt 6,4 % av sin disponibla inkomst på energi för bostaden (COM(2014) 520 final), cirka två tredjedelar på uppvärmning och en tredjedel för andra ändamål. Ett ökande antal hushåll har svårigheter att täcka energikostnaderna. Uppvärmning och kylning till en överkomlig kostnad är en förutsättning för att hushållskonsumenterna ska kunna upprätthålla en god livskvalitet.

| 3.4 | Eftersom inte all industri kan slå in på en bana med koldioxidsnål energi, i synnerhet inte eftersom energitäta fossila bränslen krävs i många bearbetningsindustrier, blir det nödvändigt att använda en mycket större andel av den spillvärme som produceras av vissa industri- och kraftverksinstallationer som en biprodukt. I arbetsdokumentet noteras användningen av industriell spillvärme till fjärrvärmesystem, och även den alltmer framträdande rollen för ny teknik och alternativa bränslen, som har potential att bidra avsevärt. |
| --- | --- |

3.4

Eftersom inte all industri kan slå in på en bana med koldioxidsnål energi, i synnerhet inte eftersom energitäta fossila bränslen krävs i många bearbetningsindustrier, blir det nödvändigt att använda en mycket större andel av den spillvärme som produceras av vissa industri- och kraftverksinstallationer som en biprodukt. I arbetsdokumentet noteras användningen av industriell spillvärme till fjärrvärmesystem, och även den alltmer framträdande rollen för ny teknik och alternativa bränslen, som har potential att bidra avsevärt.

| 3.5 | I strategin identifieras åtskilliga betydande utmaningar. Fossila bränslen står för över 80 % av den energi som används, vilket gör denna sektor avgörande för strävan att nå målen med låga koldioxidhalter och en övergång till ett mer effektivt och säkert energisystem. Två tredjedelar av byggnaderna i EU, som till största delen fortfarande kommer att användas 2050, byggdes innan energieffektivitetskraven infördes. Incitament till förbättring kan fragmenteras genom ägar- eller hyresarrangemang och försvagas genom brist på lämpliga finansieringssystem. I uppvärmningssektorn råder det brist på marknadsdriven konkurrens, brist på utbildning och sakkunskap bland tillverkare och installatörer, samt brist på medvetenhet om möjliga fördelar bland inhemska konsumenter. Renoveringstakten för byggnader är låg (0,4–1,2 % per år) och dessutom är energifattigdom ett växande problem runtom i EU. |
| --- | --- |

3.5

I strategin identifieras åtskilliga betydande utmaningar. Fossila bränslen står för över 80 % av den energi som används, vilket gör denna sektor avgörande för strävan att nå målen med låga koldioxidhalter och en övergång till ett mer effektivt och säkert energisystem. Två tredjedelar av byggnaderna i EU, som till största delen fortfarande kommer att användas 2050, byggdes innan energieffektivitetskraven infördes. Incitament till förbättring kan fragmenteras genom ägar- eller hyresarrangemang och försvagas genom brist på lämpliga finansieringssystem. I uppvärmningssektorn råder det brist på marknadsdriven konkurrens, brist på utbildning och sakkunskap bland tillverkare och installatörer, samt brist på medvetenhet om möjliga fördelar bland inhemska konsumenter. Renoveringstakten för byggnader är låg (0,4–1,2 % per år) och dessutom är energifattigdom ett växande problem runtom i EU.

| 3.6 | Nästan 50 % av byggnaderna har pannor med en verkningsgrad under 60 % jämfört med den teknik som numera krävs enligt lag vid byte och som har över 90 %. Dessutom har uppvärmningen av hushållen (fossila bränslen och biomassa) stor inverkan på luftföroreningarna i vissa delar av Europa. En betydande andel av pannorna används under lång tid efter det att deras tekniska livslängd löpt ut. Kostnader är en viktig faktor vid byten, och även om avkastningen undantagslöst är mycket god, är det svårt att hitta det första kapitalet, i synnerhet vid övergång till en förnybar värmekälla som sol- eller bergvärme eller värmepumpar. Under det här seklet har industrin gjort stora besparingar genom energieffektivitet, men i synnerhet små och medelstora företag har problem med att prioritera och finansiera förbättringar. |
| --- | --- |

3.6

Nästan 50 % av byggnaderna har pannor med en verkningsgrad under 60 % jämfört med den teknik som numera krävs enligt lag vid byte och som har över 90 %. Dessutom har uppvärmningen av hushållen (fossila bränslen och biomassa) stor inverkan på luftföroreningarna i vissa delar av Europa. En betydande andel av pannorna används under lång tid efter det att deras tekniska livslängd löpt ut. Kostnader är en viktig faktor vid byten, och även om avkastningen undantagslöst är mycket god, är det svårt att hitta det första kapitalet, i synnerhet vid övergång till en förnybar värmekälla som sol- eller bergvärme eller värmepumpar. Under det här seklet har industrin gjort stora besparingar genom energieffektivitet, men i synnerhet små och medelstora företag har problem med att prioritera och finansiera förbättringar.

| 3.7 | Fjärrvärmen, som just nu står för 9 % av uppvärmningen i EU, lyfts fram som kapabel till en avsevärd ökning, och kan genom användning av spillvärme övergå till förnybara eller blandade värmekällor i högre grad än enskilda hushåll. Kraftvärmeproduktionen är också underutvecklad, och potentialen hos smarta byggnader – bostads-, tjänste- eller industribyggnader – i kombination med ett smart elnät ger också utsikter till effektivitet och dessutom en möjlighet för hushållen att i högre grad delta som ”prosumenter”. Indirekt föreslås i strategin att ”prosumerismen” utvecklas i de enskilda hushållen genom ny uppvärmningsteknik och högre medvetenhet. |
| --- | --- |

3.7

Fjärrvärmen, som just nu står för 9 % av uppvärmningen i EU, lyfts fram som kapabel till en avsevärd ökning, och kan genom användning av spillvärme övergå till förnybara eller blandade värmekällor i högre grad än enskilda hushåll. Kraftvärmeproduktionen är också underutvecklad, och potentialen hos smarta byggnader – bostads-, tjänste- eller industribyggnader – i kombination med ett smart elnät ger också utsikter till effektivitet och dessutom en möjlighet för hushållen att i högre grad delta som ”prosumenter”. Indirekt föreslås i strategin att ”prosumerismen” utvecklas i de enskilda hushållen genom ny uppvärmningsteknik och högre medvetenhet.

| 3.8 | Det föreslås verktyg och lösningar. Konsekvent integrering, översyn och genomförande av EU-instrument inom det energiunionsprogram som är under utveckling kommer att utgöra strategins byggstenar. Särskilt energieffektivitetsdirektivet, direktivet om byggnaders energiprestanda, ramen för EU-ekodesign och energimärkning, direktivet om förnybar energi och systemet för handel med utsläppsrätter kan framhållas. Strategin bör leda till en mera effektiv samordning av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

3.8

Det föreslås verktyg och lösningar. Konsekvent integrering, översyn och genomförande av EU-instrument inom det energiunionsprogram som är under utveckling kommer att utgöra strategins byggstenar. Särskilt energieffektivitetsdirektivet, direktivet om byggnaders energiprestanda, ramen för EU-ekodesign och energimärkning, direktivet om förnybar energi och systemet för handel med utsläppsrätter kan framhållas. Strategin bör leda till en mera effektiv samordning av dessa åtgärder.

| 3.9 | Särskilda åtgärder beskrivs som kommissionen ska vidta för att ta itu med de utmaningar som presenteras och stödja de lagstiftningsåtgärder som redan finns. Det handlar bland annat om att främja förnybar energi, skapa incitament för allmänhetens deltagande, utvidgat samarbete med konsumentföreningar, stärkta satsningar på innovation, exempelvis genom den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) och att uppmuntra nya sätt att finansiera åtgärder. Strategin bör vara konsumentdriven och lägga tyngdpunkten på övergången till system med mindre koldioxidutsläpp baserade på förnybar energi och spillvärme. |
| --- | --- |

3.9

Särskilda åtgärder beskrivs som kommissionen ska vidta för att ta itu med de utmaningar som presenteras och stödja de lagstiftningsåtgärder som redan finns. Det handlar bland annat om att främja förnybar energi, skapa incitament för allmänhetens deltagande, utvidgat samarbete med konsumentföreningar, stärkta satsningar på innovation, exempelvis genom den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) och att uppmuntra nya sätt att finansiera åtgärder. Strategin bör vara konsumentdriven och lägga tyngdpunkten på övergången till system med mindre koldioxidutsläpp baserade på förnybar energi och spillvärme.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Uppvärmning och kylning spelar en viktig roll inom industrin, inom bearbetning och förvaring av livsmedel samt inom servicesektorn. De påverkar också alla EU-medborgare genom den allmänna önskan om bekväma levnads- och arbetsvillkor. Kostnaden för och tillgången till uppvärmning och kylning avgör inte enbart graden av energifattigdom i ett samhälle, utan även konkurrenskraften hos hela affärssektorer. EESK välkomnar därför denna första strategiska översikt över uppvärmning och kylning i EU. |
| --- | --- |

4.1

Uppvärmning och kylning spelar en viktig roll inom industrin, inom bearbetning och förvaring av livsmedel samt inom servicesektorn. De påverkar också alla EU-medborgare genom den allmänna önskan om bekväma levnads- och arbetsvillkor. Kostnaden för och tillgången till uppvärmning och kylning avgör inte enbart graden av energifattigdom i ett samhälle, utan även konkurrenskraften hos hela affärssektorer. EESK välkomnar därför denna första strategiska översikt över uppvärmning och kylning i EU.

| 4.2 | Visionen för dokumentet är att genomförandet av de strategier som presenteras ska vara drivande i att sänka kostnaderna, öka energitryggheten, minska importberoendet och uppfylla klimatmålen. Kommittén stöder helt denna vision, men noterar hur omfattande och komplicerade de utmaningar som anges i strategin är. Några av dessa underskattas eventuellt, exempelvis de höga krav som kommer att ställas på medlemsstaterna, de beteendeförändringar som krävs av medborgarna, effektiviteten hos finansiella stödsystem, negativa reaktioner på osäkra energipriser samt fastställandet och genomförandet av de mest effektiva tekniska lösningarna. |
| --- | --- |

4.2

Visionen för dokumentet är att genomförandet av de strategier som presenteras ska vara drivande i att sänka kostnaderna, öka energitryggheten, minska importberoendet och uppfylla klimatmålen. Kommittén stöder helt denna vision, men noterar hur omfattande och komplicerade de utmaningar som anges i strategin är. Några av dessa underskattas eventuellt, exempelvis de höga krav som kommer att ställas på medlemsstaterna, de beteendeförändringar som krävs av medborgarna, effektiviteten hos finansiella stödsystem, negativa reaktioner på osäkra energipriser samt fastställandet och genomförandet av de mest effektiva tekniska lösningarna.

| 4.3 | Konsumenter i många medlemsstater betjänas av fjärrvärmesystem som kan ha betydande fördelar vad gäller kostnad, effektivitet och utnyttjande av spillvärme. Kommittén uppmanar med kraft EU:s institutioner att erkänna strategins tydliga och positiva betoning av denna sektor och att stödja utveckling och förbättring av kommunala fjärrvärmesystem genom finansiella åtgärder och genom att sörja för renovation och tekniska förbättringar. Modernisering av värmekraftverk kan innebära betydande fördelar vad gäller energianvändning och energiutsläpp, och de nya regler för marknadsutformning som håller på att utvecklas bör kräva att bästa tillgängliga teknik används. Man bör särskilt få till stånd de potentiella synergierna mellan energiåtervinning av avfall (med dess avsevärda potential) och fjärrvärme. |
| --- | --- |

4.3

Konsumenter i många medlemsstater betjänas av fjärrvärmesystem som kan ha betydande fördelar vad gäller kostnad, effektivitet och utnyttjande av spillvärme. Kommittén uppmanar med kraft EU:s institutioner att erkänna strategins tydliga och positiva betoning av denna sektor och att stödja utveckling och förbättring av kommunala fjärrvärmesystem genom finansiella åtgärder och genom att sörja för renovation och tekniska förbättringar. Modernisering av värmekraftverk kan innebära betydande fördelar vad gäller energianvändning och energiutsläpp, och de nya regler för marknadsutformning som håller på att utvecklas bör kräva att bästa tillgängliga teknik används. Man bör särskilt få till stånd de potentiella synergierna mellan energiåtervinning av avfall (med dess avsevärda potential) och fjärrvärme.

| 4.4 | I strategin skulle större uppmärksamhet kunna riktas mot konsumenternas roll, och särskilt mot vikten av utbildning för ett förändrat beteende. Medvetenhet om användning av och kostnader för uppvärmning i flerbostadshus är en särskild utmaning. Smarta byggnader och smart uppvärmning kräver smarta användare som har effektiva digitala kunskaper. I strategin läggs inte tillräcklig betoning på den roll som konsumenten spelar för att göra en övergripande strategi effektiv. Tendensen att ställa energibesparingar mot ”bekvämlighet”, och motståndet hos konsumenter mot att på ett avsevärt sätt ändra sin livsstil för att maximera fördelarna med ny teknik, måste erkännas genom ytterligare djuplodande undersökningar av de faktorer som utlöser förändrat beteende. |
| --- | --- |

4.4

I strategin skulle större uppmärksamhet kunna riktas mot konsumenternas roll, och särskilt mot vikten av utbildning för ett förändrat beteende. Medvetenhet om användning av och kostnader för uppvärmning i flerbostadshus är en särskild utmaning. Smarta byggnader och smart uppvärmning kräver smarta användare som har effektiva digitala kunskaper. I strategin läggs inte tillräcklig betoning på den roll som konsumenten spelar för att göra en övergripande strategi effektiv. Tendensen att ställa energibesparingar mot ”bekvämlighet”, och motståndet hos konsumenter mot att på ett avsevärt sätt ändra sin livsstil för att maximera fördelarna med ny teknik, måste erkännas genom ytterligare djuplodande undersökningar av de faktorer som utlöser förändrat beteende.

| 4.5 | I strategin klargörs att riktade finansieringspaket kommer att vara avgörande när det handlar om att uppmuntra till de offentliga och privata investeringar som krävs. EESK noterar att endast en väldigt liten del av den finansiering för energisektorn genom Europeiska fonden för strategiska investeringar som godkänns av EIB, riktas in på relevanta projekt för uppvärmning och kylning. Arbetsdokumentet innehåller inga exempel på, och ingen analys av, relevanta planer i medlemsstaterna, varav enbart några har lyckats uppmuntra till investeringar. |
| --- | --- |

4.5

I strategin klargörs att riktade finansieringspaket kommer att vara avgörande när det handlar om att uppmuntra till de offentliga och privata investeringar som krävs. EESK noterar att endast en väldigt liten del av den finansiering för energisektorn genom Europeiska fonden för strategiska investeringar som godkänns av EIB, riktas in på relevanta projekt för uppvärmning och kylning. Arbetsdokumentet innehåller inga exempel på, och ingen analys av, relevanta planer i medlemsstaterna, varav enbart några har lyckats uppmuntra till investeringar.

| 4.6 | Med tanke på den stora betydelse som uppvärmning och kylning har för att nå EU:s klimat- och energimål föreslår EESK att den årliga rapporten om tillståndet i energiunionen bör innehålla ett särskilt avsnitt där det fastställs vilka framsteg som gjorts och som beskriver vägen framåt, baserat på de utmaningar som identifierats i avsnitt tre i strategin. Detta skulle medföra två väsentliga fördelar:






  — | Det skulle peka på den centrala roll som uppvärmning spelar för att nå målen och skulle kräva att detta erkänns i samtliga aspekter av energiunionsprogrammet. |
| --- | --- | --- |

4.6

Med tanke på den stora betydelse som uppvärmning och kylning har för att nå EU:s klimat- och energimål föreslår EESK att den årliga rapporten om tillståndet i energiunionen bör innehålla ett särskilt avsnitt där det fastställs vilka framsteg som gjorts och som beskriver vägen framåt, baserat på de utmaningar som identifierats i avsnitt tre i strategin. Detta skulle medföra två väsentliga fördelar:

—

Det skulle peka på den centrala roll som uppvärmning spelar för att nå målen och skulle kräva att detta erkänns i samtliga aspekter av energiunionsprogrammet.

| — | Det skulle ge rapporten ett konkret konsumentfokus och stödja strävan efter att främst fokusera på konsumenter och sårbara grupper. |
| --- | --- |

—

Det skulle ge rapporten ett konkret konsumentfokus och stödja strävan efter att främst fokusera på konsumenter och sårbara grupper.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | I det tillhörande arbetsdokumentet används data från talrika källor för att måla upp en bild av hur energi tillämpas på uppvärmning och kylning i hela EU. Uppskattningar görs och rimliga slutsatser dras, men bilden avser primärt sektorn såsom den kan identifieras under 2012 och 2013. Det hade varit användbart att ha ytterligare data som pekar på tendenserna under de senaste tio åren. Eurostat bör prioritera arbete med en mera heltäckande uppsättning data, särskilt rörande energi som används för uppvärmning (3). |
| --- | --- |

5.1

I det tillhörande arbetsdokumentet används data från talrika källor för att måla upp en bild av hur energi tillämpas på uppvärmning och kylning i hela EU. Uppskattningar görs och rimliga slutsatser dras, men bilden avser primärt sektorn såsom den kan identifieras under 2012 och 2013. Det hade varit användbart att ha ytterligare data som pekar på tendenserna under de senaste tio åren. Eurostat bör prioritera arbete med en mera heltäckande uppsättning data, särskilt rörande energi som används för uppvärmning (3).

| 5.2 | Om 90 % av den förmodade ökningen av energi från förnybara energikällor som används inom uppvärmning fram till 2020 kommer från biomassa, kommer partikel- och gasutsläpp från processen för förbränning av biomassa även fortsättningsvis att vara en utmaning. Slutsatserna av den uppdaterade EU-politiken för hållbar bioenergi för perioden 2020–2030 kommer att vara särskilt viktiga (de kommer att ingå i EU:s paket för förnybar energi som planeras före 2016 års utgång) och bör bland övriga frågor beakta den negativa hälsopåverkan som viss biomassa har. |
| --- | --- |

5.2

Om 90 % av den förmodade ökningen av energi från förnybara energikällor som används inom uppvärmning fram till 2020 kommer från biomassa, kommer partikel- och gasutsläpp från processen för förbränning av biomassa även fortsättningsvis att vara en utmaning. Slutsatserna av den uppdaterade EU-politiken för hållbar bioenergi för perioden 2020–2030 kommer att vara särskilt viktiga (de kommer att ingå i EU:s paket för förnybar energi som planeras före 2016 års utgång) och bör bland övriga frågor beakta den negativa hälsopåverkan som viss biomassa har.

| 5.3 | Det föreligger stora variationer mellan medlemsstaterna vad gäller energisystem, rättsliga strukturer, byggteknik och affärsmodeller. I de kommande lagstiftningspaket som är av relevans för genomförandet av strategin bör utrymme ges för nationella justeringar. |
| --- | --- |

5.3

Det föreligger stora variationer mellan medlemsstaterna vad gäller energisystem, rättsliga strukturer, byggteknik och affärsmodeller. I de kommande lagstiftningspaket som är av relevans för genomförandet av strategin bör utrymme ges för nationella justeringar.

| 5.4 | Mot bakgrund av denna mångfald bland medlemsstaterna är det viktigt att man, efter att ha fastställt de mål som krävs, upprätthåller teknikneutralitet med avseende på hur de på bästa sätt nås på nationell och lokal nivå. Städers och lokala myndigheters omfattande erfarenheter av att utveckla hållbara energiplaner ger, såsom framgår av borgmästaravtalet, värdefulla insikter. |
| --- | --- |

5.4

Mot bakgrund av denna mångfald bland medlemsstaterna är det viktigt att man, efter att ha fastställt de mål som krävs, upprätthåller teknikneutralitet med avseende på hur de på bästa sätt nås på nationell och lokal nivå. Städers och lokala myndigheters omfattande erfarenheter av att utveckla hållbara energiplaner ger, såsom framgår av borgmästaravtalet, värdefulla insikter.

| 5.5 | I strategin föreslås att banker som riktar sig till privatpersoner ska ge möjlighet till särskild lånefinansiering för renovering av byggnader som hyrs ut privat, men europeiska hypoteksbanker (den europeiska hypoteksbolagsföreningen – European Covered Bond Council) har planer på att göra det möjligt för husägare att kvalificera sig för minskade amorteringssatser för sina hypotekslån om de genomför energieffektiva renoveringar, samt på att sänka räntesatserna för lån för som tas i syfte att betala för dessa. EESK uppmanar med kraft europeiska regleringsmyndigheter att skyndsamt och positivt beakta detta initiativ. |
| --- | --- |

5.5

I strategin föreslås att banker som riktar sig till privatpersoner ska ge möjlighet till särskild lånefinansiering för renovering av byggnader som hyrs ut privat, men europeiska hypoteksbanker (den europeiska hypoteksbolagsföreningen – European Covered Bond Council) har planer på att göra det möjligt för husägare att kvalificera sig för minskade amorteringssatser för sina hypotekslån om de genomför energieffektiva renoveringar, samt på att sänka räntesatserna för lån för som tas i syfte att betala för dessa. EESK uppmanar med kraft europeiska regleringsmyndigheter att skyndsamt och positivt beakta detta initiativ.

| 5.6 | Kommittén har i olika yttranden noterat ökningen i mängden energitjänsteföretag (4) och den roll de kan spela när det handlar om att främja energivalfrihet och energieffektivitet för konsumenter. Samtidigt som vi välkomnar detta bidrag uppmanar vi med kraft kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att säkerställa tillbörlig tillsyn över och övervakning av energitjänstföretag eller liknande privata organ som skyddar konsumenternas intressen. Konsumenternas förtroende för sådana tjänster och andra energirådgivningsprogram är en avgörande fråga (5). |
| --- | --- |

5.6

Kommittén har i olika yttranden noterat ökningen i mängden energitjänsteföretag (4) och den roll de kan spela när det handlar om att främja energivalfrihet och energieffektivitet för konsumenter. Samtidigt som vi välkomnar detta bidrag uppmanar vi med kraft kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att säkerställa tillbörlig tillsyn över och övervakning av energitjänstföretag eller liknande privata organ som skyddar konsumenternas intressen. Konsumenternas förtroende för sådana tjänster och andra energirådgivningsprogram är en avgörande fråga (5).

| 5.7 | EESK sätter stort värde på Europeiska kommissionens initiativ med Medborgarnas energiforum i London och uppmanar med kraft till ökat medborgardeltagande med stöd av ökat samarbete med europeiska konsumentorganisationer. Den komplicerade utveckling på lagstiftningens och tillsynens område samt på de tekniska, samhälleliga och beteenderelaterade områden som stöttar energiomställningen kommer att kräva förståelse från allmänheten samt offentligt ägande för att deras fulla potential ska utnyttjas. Argumenten för större tonvikt på medborgardeltagande återfinns i EESK:s förslag till europeisk energidialog som motsvarar dessa förväntningar. |
| --- | --- |

5.7

EESK sätter stort värde på Europeiska kommissionens initiativ med Medborgarnas energiforum i London och uppmanar med kraft till ökat medborgardeltagande med stöd av ökat samarbete med europeiska konsumentorganisationer. Den komplicerade utveckling på lagstiftningens och tillsynens område samt på de tekniska, samhälleliga och beteenderelaterade områden som stöttar energiomställningen kommer att kräva förståelse från allmänheten samt offentligt ägande för att deras fulla potential ska utnyttjas. Argumenten för större tonvikt på medborgardeltagande återfinns i EESK:s förslag till europeisk energidialog som motsvarar dessa förväntningar.

| 5.8 | Enligt denna strategi bör ett radikalt, samordnat förhållningssätt vad gäller uppvärmning och kylning ges högsta prioritet. Ett sådant förhållningssätt bör införlivas i den översyn av lagstiftningen som nu pågår och i aktuella lagstiftningspaket. Därför måste man i översynen av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda, det nya direktivet om förnybar energi för perioden 2020–2030 och EU:s uppdaterade hållbarhetspolitik, som bygger på bioenergi, särskilt hänvisa till den centrala roll som uppvärmning och kylning spelar, och anta de samordningsåtgärder som föreslås i denna strategi. |
| --- | --- |

5.8

Enligt denna strategi bör ett radikalt, samordnat förhållningssätt vad gäller uppvärmning och kylning ges högsta prioritet. Ett sådant förhållningssätt bör införlivas i den översyn av lagstiftningen som nu pågår och i aktuella lagstiftningspaket. Därför måste man i översynen av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda, det nya direktivet om förnybar energi för perioden 2020–2030 och EU:s uppdaterade hållbarhetspolitik, som bygger på bioenergi, särskilt hänvisa till den centrala roll som uppvärmning och kylning spelar, och anta de samordningsåtgärder som föreslås i denna strategi.

| 5.9 | Kommittén noterar därför bekymrat att man försummat möjligheten att prioritera energieffektivitet i det förslag till förordning om ansvarsfördelning som nyligen offentliggjordes (COM(2016) 482 final). Medlemsstaterna i Östeuropa skulle i högre utsträckning kunna använda byggnadsrenovering som en lösning på sådana problem som föroreningar, energiberoende och energifattigdom, och denna förordning skulle kunna kanalisera resurser som kan göra detta möjligt. |
| --- | --- |

5.9

Kommittén noterar därför bekymrat att man försummat möjligheten att prioritera energieffektivitet i det förslag till förordning om ansvarsfördelning som nyligen offentliggjordes (COM(2016) 482 final). Medlemsstaterna i Östeuropa skulle i högre utsträckning kunna använda byggnadsrenovering som en lösning på sådana problem som föroreningar, energiberoende och energifattigdom, och denna förordning skulle kunna kanalisera resurser som kan göra detta möjligt.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 341, 21.11.2013, s. 21.

1

(2)  EUT C 383, 17.11.2015, s. 84, EUT C 198, 10.7.2013, s. 56, EUT C 318, 29.10.2011, s. 155, EUT C 277, 17.11.2009, s. 75.

2

(3)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 117.

3

(4)  EUT C 120, 20.5.2005, s. 115, EUT C 162, 25.6.2008, s. 62, EUT C 24, 28.1.2012, s. 134.

4

(5)  EUT C 383, 17.11.2015, s. 84.

5

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/157

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden

[COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)]

(2017/C 034/26)

| Föredragande: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Föredragande:

Raymond HENCKS

| Remiss | Europeiska kommissionen, 6.7.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

  [COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 218/2/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 6.7.2016

Rättslig grund

Artiklarna 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 287 final – 2016/0151 (COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

218/2/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK konstaterar att en anpassning av det europeiska regelverket för audiovisuell media är nödvändig med tanke på utvecklingen av den audiovisuella marknaden till följd av uppkomsten av nya tjänster, aktörer och konsumtionssätt i form av ”beställtjänster”. EESK stöder kommissionen i dess arbete för modernisering av direktivet från 2010 om audiovisuella medietjänster, med reservation för följande anmärkningar. |
| --- | --- |

1.1

EESK konstaterar att en anpassning av det europeiska regelverket för audiovisuell media är nödvändig med tanke på utvecklingen av den audiovisuella marknaden till följd av uppkomsten av nya tjänster, aktörer och konsumtionssätt i form av ”beställtjänster”. EESK stöder kommissionen i dess arbete för modernisering av direktivet från 2010 om audiovisuella medietjänster, med reservation för följande anmärkningar.

| 1.2 | Audiovisuella medietjänster bör inte behandlas som om de enbart har ett kommersiellt värde. EESK anser att åtgärder för att skydda minderåriga och tonåringar, liksom för att garantera deltagande bland personer med funktionsnedsättning, äldre, fattiga eller socialt och kulturellt exkluderade grupper, inte kan underordnas ekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

1.2

Audiovisuella medietjänster bör inte behandlas som om de enbart har ett kommersiellt värde. EESK anser att åtgärder för att skydda minderåriga och tonåringar, liksom för att garantera deltagande bland personer med funktionsnedsättning, äldre, fattiga eller socialt och kulturellt exkluderade grupper, inte kan underordnas ekonomiska faktorer.

| 1.3 | EESK noterar den planerade strykningen av nuvarande artikel 7 om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i direktivet om audiovisuella medietjänster, som är avsedd att ersättas av förslaget till direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster [COM(2015) 615 final]. Om kommissionens förslag inte skulle gå igenom är det nödvändigt att återupprätta nämnda artikel 7 för att se till så att medlemsstaterna främjar bland annat, men inte enbart, teckenspråk, undertextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer. |
| --- | --- |

1.3

EESK noterar den planerade strykningen av nuvarande artikel 7 om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i direktivet om audiovisuella medietjänster, som är avsedd att ersättas av förslaget till direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster [COM(2015) 615 final]. Om kommissionens förslag inte skulle gå igenom är det nödvändigt att återupprätta nämnda artikel 7 för att se till så att medlemsstaterna främjar bland annat, men inte enbart, teckenspråk, undertextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer.

| 1.4 | EESK ser positivt på att unionen, i en anda av kulturell mångfald, främjar spridningen av europeiska produktioner, och att de stora leverantörerna av audiovisuella medietjänster åläggs att erbjuda en fastslagen kvot i sina program och kataloger. EESK föreslår emellertid en ökning av den fastställda minimikvoten för europeiska produktioner hos stora beställvideotjänster, från 20 till 50 %, i likhet med den fastställda kvoten för sändningsverksamhet för television. Vidare föreslår EESK att det ska införas en minimikvot på 20 % för leverantörer med låg omsättning eller liten publik, samt att det förtydligas vad som avses med ”låg omsättning” och ”liten publik”. |
| --- | --- |

1.4

EESK ser positivt på att unionen, i en anda av kulturell mångfald, främjar spridningen av europeiska produktioner, och att de stora leverantörerna av audiovisuella medietjänster åläggs att erbjuda en fastslagen kvot i sina program och kataloger. EESK föreslår emellertid en ökning av den fastställda minimikvoten för europeiska produktioner hos stora beställvideotjänster, från 20 till 50 %, i likhet med den fastställda kvoten för sändningsverksamhet för television. Vidare föreslår EESK att det ska införas en minimikvot på 20 % för leverantörer med låg omsättning eller liten publik, samt att det förtydligas vad som avses med ”låg omsättning” och ”liten publik”.

| 1.5 | EESK kritiserar den valmöjlighet som ges medlemsstaterna att ta ut finansiella bidrag – i form av direktinvesteringar eller avgifter som fördelas till nationella filmfonder – av beställtjänster som faller under deras jurisdiktion och av tjänster som tillhandahålls från ett annat land men som riktar sig till tittare i deras land. Detta skulle kunna leda till snedvriden konkurrens beroende på om en medlemsstat väljer att ta ut sådana bidrag eller inte, och skulle kunna missgynna audiovisuella tjänster i en medlemsstat vilka är ämnade för medborgare bosatta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

1.5

EESK kritiserar den valmöjlighet som ges medlemsstaterna att ta ut finansiella bidrag – i form av direktinvesteringar eller avgifter som fördelas till nationella filmfonder – av beställtjänster som faller under deras jurisdiktion och av tjänster som tillhandahålls från ett annat land men som riktar sig till tittare i deras land. Detta skulle kunna leda till snedvriden konkurrens beroende på om en medlemsstat väljer att ta ut sådana bidrag eller inte, och skulle kunna missgynna audiovisuella tjänster i en medlemsstat vilka är ämnade för medborgare bosatta i en annan medlemsstat.

| 1.6 | I fråga om skyddet av minderåriga välkomnar EESK att förslaget till direktiv föreslår att skyddsstandarderna för videodelningsplattformar anpassas till skyddsstandarderna för sändningsverksamhet för television. EESK ser dock gärna att man tar tillfället i akt att precisera bestämmelsen i artikel 27 i direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) enligt vilken medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att tv-sändningar inte innehåller program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga under sändningstider då de kan antas titta. EESK föreslår att exakta tidsgränser fastställs och att man under dessa tider också inför ett förbud mot reklam för alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

1.6

I fråga om skyddet av minderåriga välkomnar EESK att förslaget till direktiv föreslår att skyddsstandarderna för videodelningsplattformar anpassas till skyddsstandarderna för sändningsverksamhet för television. EESK ser dock gärna att man tar tillfället i akt att precisera bestämmelsen i artikel 27 i direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) enligt vilken medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att tv-sändningar inte innehåller program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga under sändningstider då de kan antas titta. EESK föreslår att exakta tidsgränser fastställs och att man under dessa tider också inför ett förbud mot reklam för alkoholhaltiga drycker.

| 1.7 | EESK ser positivt på den föreslagna ändringen i och med den nya artikel 6, som innebär att audiovisuella medietjänster inte får innehålla någon form av uppmaning till våld eller hat mot en grupp eller medlem av en grupp på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. EESK uppmärksammar emellertid det faktum att kön, sexuell läggning och funktionsnedsättning har glömts bort i den nya artikel 28a om videoplattformar, och att terminologin ibland varierar. EESK föreslår att samma formuleringar som i artikel 6 används i artikel 28a.1 b. |
| --- | --- |

1.7

EESK ser positivt på den föreslagna ändringen i och med den nya artikel 6, som innebär att audiovisuella medietjänster inte får innehålla någon form av uppmaning till våld eller hat mot en grupp eller medlem av en grupp på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. EESK uppmärksammar emellertid det faktum att kön, sexuell läggning och funktionsnedsättning har glömts bort i den nya artikel 28a om videoplattformar, och att terminologin ibland varierar. EESK föreslår att samma formuleringar som i artikel 6 används i artikel 28a.1 b.

| 1.8 | Som ett led i skyddet av samtliga medborgare mot innehåll med anstiftan till våld eller hat, och i skyddet av minderåriga mot innehåll som kan skada deras utveckling, godkänner EESK främjandet av samreglering och självreglering genom uppförandekoder under förutsättning att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster faktiskt inrättas och tilldelas resurser så att den på ett effektivt sätt kan utöva sina befogenheter, i synnerhet de som avses i artikel 30a.3 c. |
| --- | --- |

1.8

Som ett led i skyddet av samtliga medborgare mot innehåll med anstiftan till våld eller hat, och i skyddet av minderåriga mot innehåll som kan skada deras utveckling, godkänner EESK främjandet av samreglering och självreglering genom uppförandekoder under förutsättning att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster faktiskt inrättas och tilldelas resurser så att den på ett effektivt sätt kan utöva sina befogenheter, i synnerhet de som avses i artikel 30a.3 c.

| 1.9 | EESK motsätter sig kommissionens förslag att ge audiovisuella medietjänster mer utrymme och flexibilitet för reklam, till nackdel för konsumenterna som skulle utsättas för fler och längre reklamavbrott under bästa sändningstid och under program med höga tittarsiffror. Det finns även en risk för att dessa nya bestämmelser om reklamavbrott skadar verkens integritet eller upphovsmännens ideella rättigheter. |
| --- | --- |

1.9

EESK motsätter sig kommissionens förslag att ge audiovisuella medietjänster mer utrymme och flexibilitet för reklam, till nackdel för konsumenterna som skulle utsättas för fler och längre reklamavbrott under bästa sändningstid och under program med höga tittarsiffror. Det finns även en risk för att dessa nya bestämmelser om reklamavbrott skadar verkens integritet eller upphovsmännens ideella rättigheter.

| 1.10 | EESK menar att reglerna för de nationella regleringsmyndigheternas övervakning är bristfälliga vad gäller skenföretag i en medlemsstat som använder ett tredjelands satellitkapacitet för att nå en stor publik i en annan medlemsstat, och att de måste ses över och kompletteras med en bestämmelse enligt vilken en aktör som har beviljats audiovisuellt tillstånd i en medlemsstat men tillhandahåller audiovisuella tjänster i en annan medlemsstat ska omfattas av båda medlemsstaternas tillsynsbestämmelser. |
| --- | --- |

1.10

EESK menar att reglerna för de nationella regleringsmyndigheternas övervakning är bristfälliga vad gäller skenföretag i en medlemsstat som använder ett tredjelands satellitkapacitet för att nå en stor publik i en annan medlemsstat, och att de måste ses över och kompletteras med en bestämmelse enligt vilken en aktör som har beviljats audiovisuellt tillstånd i en medlemsstat men tillhandahåller audiovisuella tjänster i en annan medlemsstat ska omfattas av båda medlemsstaternas tillsynsbestämmelser.

2.   Inledning

| 2.1 | Sedan 1989 omfattas audiovisuell media av EU:s regelverk, som garanterar kulturell mångfald och fri rörlighet för innehåll inom unionen. Direktivet om audiovisuella medietjänster, som flera gånger har uppdaterats i takt med den tekniska och kommersiella utvecklingen, harmoniserar samtlig nationell lagstiftning för audiovisuell media på EU-nivå. I dagsläget täcker det tv-sändningar och beställvideotjänster. |
| --- | --- |

2.1

Sedan 1989 omfattas audiovisuell media av EU:s regelverk, som garanterar kulturell mångfald och fri rörlighet för innehåll inom unionen. Direktivet om audiovisuella medietjänster, som flera gånger har uppdaterats i takt med den tekniska och kommersiella utvecklingen, harmoniserar samtlig nationell lagstiftning för audiovisuell media på EU-nivå. I dagsläget täcker det tv-sändningar och beställvideotjänster.

| 2.2 | Det audiovisuella medielandskapet utvecklas dock snabbt till följd av den växande konvergensen mellan television och tjänster som distribueras via internet. Nya ekonomiska modeller tillkommer, och nya tekniska kommunikationsverktyg och nya aktörer, exempelvis leverantörer av beställvideotjänster och videodelningsplattformar, tillhandahåller audiovisuellt innehåll på internet. |
| --- | --- |

2.2

Det audiovisuella medielandskapet utvecklas dock snabbt till följd av den växande konvergensen mellan television och tjänster som distribueras via internet. Nya ekonomiska modeller tillkommer, och nya tekniska kommunikationsverktyg och nya aktörer, exempelvis leverantörer av beställvideotjänster och videodelningsplattformar, tillhandahåller audiovisuellt innehåll på internet.

| 2.3 | Sändningsverksamhet för television och beställvideo följer olika regelverk och har olika nivåer av konsumentskydd. Detta är anledningen till att kommissionen vill uppnå en bättre balans mellan de regler som tillämpas på traditionell sändningsverksamhet för television och beställvideotjänster och videodelningsplattformar. |
| --- | --- |

2.3

Sändningsverksamhet för television och beställvideo följer olika regelverk och har olika nivåer av konsumentskydd. Detta är anledningen till att kommissionen vill uppnå en bättre balans mellan de regler som tillämpas på traditionell sändningsverksamhet för television och beställvideotjänster och videodelningsplattformar.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Som ett led i sin strategi för den digitala inre marknaden föreslår kommissionen en modernisering av direktivet om audiovisuella medietjänster för att skapa en mer rättvis miljö för alla marknadsaktörer, främja Europas kulturella mångfald och europeiska filmer, ge minderåriga bättre skydd, bekämpa hatpropaganda och uppmaningar till våld, trygga oberoendet för regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området och ge större flexibilitet beträffande reklam. Det ändrade direktivet om audiovisuella medietjänster kommer även att omfatta internetplattformar och videodelningssidor. |
| --- | --- |

3.1

Som ett led i sin strategi för den digitala inre marknaden föreslår kommissionen en modernisering av direktivet om audiovisuella medietjänster för att skapa en mer rättvis miljö för alla marknadsaktörer, främja Europas kulturella mångfald och europeiska filmer, ge minderåriga bättre skydd, bekämpa hatpropaganda och uppmaningar till våld, trygga oberoendet för regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området och ge större flexibilitet beträffande reklam. Det ändrade direktivet om audiovisuella medietjänster kommer även att omfatta internetplattformar och videodelningssidor.

| 3.2 | Kommissionen föreslår följande åtgärder: |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen föreslår följande åtgärder:

3.2.1   Ansvarsfulla videodelningsplattformar

Videodelningsplattformar bör skydda minderåriga från skadligt innehåll och samtliga medborgare från innehåll som uppmanar till våld, hat eller rasism. Kommissionen kommer att bjuda in alla videodelningsplattformar till att arbeta tillsammans i sammanslutningen för skydd av minderåriga på internet för att ta fram en uppförandekod för branschen. De nationella regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området ges befogenhet att se till så att bestämmelserna följs. Beroende på nationell lagstiftning kan överträdelser också medföra böter. Även de planerade åtgärderna för konsumentskydd i e-handelsdirektivet kommer att vara tillämpliga på videodelningsplattformar.

3.2.2   En stärkt roll för de nationella regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området

Direktivet kommer nu att garantera de nationella regleringsmyndigheternas oberoende. EU-lagstiftningen kommer att fastställa vilka uppgifter som gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga) ska ha. Erga består av alla de 28 nationella regleringsmyndigheterna. Erga kommer att göra en bedömning av uppförandekoderna beträffande samreglering och ge kommissionen råd.

3.2.3   En mer utvecklad europeisk kreativitet

Kommissionen vill att tv-bolagen ska fortsätta att lägga minst halva programtiden på europeiska produktioner och kommer att ålägga leverantörer av beställtjänster att se till att deras programkataloger innehåller minst 20 % europeiska produktioner. Förslaget klargör också att EU-länderna har rätt att begära att beställtjänster som finns tillgängliga eller sänds i deras land bidrar ekonomiskt till europeiska produktioner.

3.2.4   Ökad flexibilitet för tv-bolagens reklamsändningar

De ändrade audiovisuella bestämmelserna ökar inte tv-bolagens totala tillåtna reklamtid under perioden 7.00–23.00. Däremot får de ökad flexibilitet att själva bestämma vilken tid de vill sända reklam. Det föreslås att gränsen per timme ska avskaffas, men i stället bör en gräns per dygn införas som innebär att andelen reklam under perioden 7.00–23.00 begränsas till 20 %. Programföretag och leverantörer av beställtjänster kommer också att ha större frihet att använda produktplacering och sponsring.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK anser att mångfald i utbudet av audiovisuella medietjänster är viktig, eftersom det främjar den fria rörligheten för information, kulturens utveckling och fri åsiktsbildning på ett sätt som gör det möjligt att bibehålla både mångfalden i fråga om information och den kulturella och språkliga mångfalden. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att mångfald i utbudet av audiovisuella medietjänster är viktig, eftersom det främjar den fria rörligheten för information, kulturens utveckling och fri åsiktsbildning på ett sätt som gör det möjligt att bibehålla både mångfalden i fråga om information och den kulturella och språkliga mångfalden.

| 4.2 | Kommittén ser också positivt på att det granskade direktivet respekterar de grundläggande rättigheterna och de principer som fastställts i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, närmare bestämt rätten till yttrandefrihet och näringsfrihet, rätten till rättsmedel och främjande av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén ser också positivt på att det granskade direktivet respekterar de grundläggande rättigheterna och de principer som fastställts i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, närmare bestämt rätten till yttrandefrihet och näringsfrihet, rätten till rättsmedel och främjande av barnets rättigheter.

| 4.3 | Kommittén stöder kommissionen i dess arbete för att framhålla det europeiska kulturarvet, utveckla det audiovisuella skapandet i Europa och öka produktionen och tillhandahållandet av europeiska program av hög kvalitet, samtidigt som man respekterar principen om mänsklig värdighet, garanterar en hög nivå på skyddet av minderåriga, konsumenter och personuppgifter och främjar en rättvis och lojal konkurrens. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén stöder kommissionen i dess arbete för att framhålla det europeiska kulturarvet, utveckla det audiovisuella skapandet i Europa och öka produktionen och tillhandahållandet av europeiska program av hög kvalitet, samtidigt som man respekterar principen om mänsklig värdighet, garanterar en hög nivå på skyddet av minderåriga, konsumenter och personuppgifter och främjar en rättvis och lojal konkurrens.

| 4.4 | EESK konstaterar att en anpassning av det europeiska regelverket för audiovisuell media har blivit nödvändig i takt med utvecklingen av den audiovisuella marknaden och uppkomsten av nya tjänster och nya tekniska kommunikationsverktyg, aktörer och konsumtionssätt i form av ”beställtjänster”. |
| --- | --- |

4.4

EESK konstaterar att en anpassning av det europeiska regelverket för audiovisuell media har blivit nödvändig i takt med utvecklingen av den audiovisuella marknaden och uppkomsten av nya tjänster och nya tekniska kommunikationsverktyg, aktörer och konsumtionssätt i form av ”beställtjänster”.

| 4.5 | Med tanke på komplexiteten i de bestämmelser som rör tillhandahållandet av audiovisuella medietjänster anser EESK att det av tydlighets- och rationaliseringsskäl vore lämpligt att sammanföra alla ändringar och tillägg som detta direktiv syftar till att införa i direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om audiovisuella medietjänster i en enda text. |
| --- | --- |

4.5

Med tanke på komplexiteten i de bestämmelser som rör tillhandahållandet av audiovisuella medietjänster anser EESK att det av tydlighets- och rationaliseringsskäl vore lämpligt att sammanföra alla ändringar och tillägg som detta direktiv syftar till att införa i direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om audiovisuella medietjänster i en enda text.

| 4.6 | Audiovisuella medietjänster är nödvändiga allmänna tjänster av ekonomisk, social och kulturell natur som förmedlar värderingar och mening som till stor del grundar sig på de mänskliga rättigheterna, och de bör inte behandlas som om de enbart hade kommersiellt värde. Det gäller i synnerhet minderåriga och ungdomar, vars utbildning i allt högre grad är beroende av medierna, med tanke på hur audiovisuella medietjänster påverkar åsiktsbildningen hos tittarna, men det gäller också för personer som har en funktionsnedsättning, är äldre, fattiga eller utestängda från samhället, som uppmanas att delta och engagera sig i det sociala och kulturella livet, vilket förutsätter att man har tillgång till tillgängliga medietjänster till ett rimligt pris. |
| --- | --- |

4.6

Audiovisuella medietjänster är nödvändiga allmänna tjänster av ekonomisk, social och kulturell natur som förmedlar värderingar och mening som till stor del grundar sig på de mänskliga rättigheterna, och de bör inte behandlas som om de enbart hade kommersiellt värde. Det gäller i synnerhet minderåriga och ungdomar, vars utbildning i allt högre grad är beroende av medierna, med tanke på hur audiovisuella medietjänster påverkar åsiktsbildningen hos tittarna, men det gäller också för personer som har en funktionsnedsättning, är äldre, fattiga eller utestängda från samhället, som uppmanas att delta och engagera sig i det sociala och kulturella livet, vilket förutsätter att man har tillgång till tillgängliga medietjänster till ett rimligt pris.

| 4.7 | EESK noterar att den befintliga artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, som är väldigt vag och intetsägande, har strukits och är avsedd att ersättas av direktivet om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster [COM(2015) 615 final], som än så länge bara är ett förslag till direktiv. |
| --- | --- |

4.7

EESK noterar att den befintliga artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, som är väldigt vag och intetsägande, har strukits och är avsedd att ersättas av direktivet om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster [COM(2015) 615 final], som än så länge bara är ett förslag till direktiv.

| 4.8 | Om kommissionens förslag om att med hjälp av en EU-rättsakt skapa en allmän ram i fråga om produkters och tjänsters tillgänglighet i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inte antas, skulle mer tvingande rättsliga bestämmelser behöva införas i en ny artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, med krav på att medlemsstaterna främjar bland annat, men inte enbart, teckenspråk, undertextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer, i enlighet med skäl 46 i direktivet om audiovisuella medietjänster från 2010. EESK betonar i detta sammanhang att i de medlemsstater där audiovisuella program som regel är textade är antalet två- eller flerspråkiga invånare särskilt högt. |
| --- | --- |

4.8

Om kommissionens förslag om att med hjälp av en EU-rättsakt skapa en allmän ram i fråga om produkters och tjänsters tillgänglighet i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inte antas, skulle mer tvingande rättsliga bestämmelser behöva införas i en ny artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, med krav på att medlemsstaterna främjar bland annat, men inte enbart, teckenspråk, undertextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer, i enlighet med skäl 46 i direktivet om audiovisuella medietjänster från 2010. EESK betonar i detta sammanhang att i de medlemsstater där audiovisuella program som regel är textade är antalet två- eller flerspråkiga invånare särskilt högt.

| 4.9 | EESK ser positivt på att unionen, i en anda av kulturell mångfald, främjar spridningen av europeiska produktioner, och att de stora leverantörerna av audiovisuella medietjänster åläggs att erbjuda en fastslagen kvot i sina program och kataloger. |
| --- | --- |

4.9

EESK ser positivt på att unionen, i en anda av kulturell mångfald, främjar spridningen av europeiska produktioner, och att de stora leverantörerna av audiovisuella medietjänster åläggs att erbjuda en fastslagen kvot i sina program och kataloger.

| 4.10 | Kravet på att erbjuda minst 20 % europeiska produktioner som gäller för de stora leverantörerna av beställvideotjänster skulle inte innebära några ytterligare ansträngningar eftersom målet redan har uppnåtts (se statistik från Europeiska audiovisuella observationsorganet). För övrigt är denna procentandel mycket låg jämfört med det krav som gäller för företag som erbjuder linjära tv-sändningar, som fortfarande måste sända minst 50 % europeiska produktioner. Minimiandelen för beställvideotjänster borde vara densamma som den som gäller för tv-sändningar. |
| --- | --- |

4.10

Kravet på att erbjuda minst 20 % europeiska produktioner som gäller för de stora leverantörerna av beställvideotjänster skulle inte innebära några ytterligare ansträngningar eftersom målet redan har uppnåtts (se statistik från Europeiska audiovisuella observationsorganet). För övrigt är denna procentandel mycket låg jämfört med det krav som gäller för företag som erbjuder linjära tv-sändningar, som fortfarande måste sända minst 50 % europeiska produktioner. Minimiandelen för beställvideotjänster borde vara densamma som den som gäller för tv-sändningar.

| 4.11 | Kommittén ställer sig tveksam till möjligheten att bevilja undantag rörande europeiska produktioner till små och medelstora företag med låg omsättning och liten publik, eftersom det skulle kunna utgöra en ny form av illojal konkurrens. Kommittén anser att en minimiandel på 20 % bör fastställas och efterfrågar ett förtydligande av vad som avses med ”låg omsättning” och ”liten publik”. |
| --- | --- |

4.11

Kommittén ställer sig tveksam till möjligheten att bevilja undantag rörande europeiska produktioner till små och medelstora företag med låg omsättning och liten publik, eftersom det skulle kunna utgöra en ny form av illojal konkurrens. Kommittén anser att en minimiandel på 20 % bör fastställas och efterfrågar ett förtydligande av vad som avses med ”låg omsättning” och ”liten publik”.

| 4.12 | Medlemsstaterna kommer att ges möjlighet att ta ut finansiella bidrag i form av direktinvesteringar eller avgifter som fördelas till nationella filmfonder av beställtjänster som lyder under deras jurisdiktion och av tjänster som är etablerade i ett annat land men som riktas till deras nationella tittare. |
| --- | --- |

4.12

Medlemsstaterna kommer att ges möjlighet att ta ut finansiella bidrag i form av direktinvesteringar eller avgifter som fördelas till nationella filmfonder av beställtjänster som lyder under deras jurisdiktion och av tjänster som är etablerade i ett annat land men som riktas till deras nationella tittare.

| 4.13 | EESK motsätter sig denna åtgärds frivilliga karaktär, som skulle kunna orsaka snedvridningar av konkurrensen, beroende på om en medlemsstat väljer att ta ut sådana bidrag eller inte, och som skulle kunna skada audiovisuella tjänster i en medlemsstat som riktas till dess medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

4.13

EESK motsätter sig denna åtgärds frivilliga karaktär, som skulle kunna orsaka snedvridningar av konkurrensen, beroende på om en medlemsstat väljer att ta ut sådana bidrag eller inte, och som skulle kunna skada audiovisuella tjänster i en medlemsstat som riktas till dess medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat.

| 4.14 | När det gäller skydd av minderåriga välkomnar EESK att förslaget till direktiv syftar till att anpassa de skyddsstandarder som gäller för leverantörer av videodelningsplattformar till de som gäller för tv-sändningar. EESK uppmanar emellertid till att ta tillfället i akt att precisera bestämmelsen i artikel 27 i direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU), enligt vilken medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att tv-sändningar inte innehåller program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga under sändningstider då minderåriga kan antas titta. EESK föreslår att exakta tidsgränser fastställs och att man under dessa tider också inför ett förbud mot reklam för alkoholhaltiga drycker samt mot reklam för receptfria läkemedel och livsmedel som anses vara skadliga eftersom de bidrar till ökad fetma bland barn. |
| --- | --- |

4.14

När det gäller skydd av minderåriga välkomnar EESK att förslaget till direktiv syftar till att anpassa de skyddsstandarder som gäller för leverantörer av videodelningsplattformar till de som gäller för tv-sändningar. EESK uppmanar emellertid till att ta tillfället i akt att precisera bestämmelsen i artikel 27 i direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU), enligt vilken medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att tv-sändningar inte innehåller program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga under sändningstider då minderåriga kan antas titta. EESK föreslår att exakta tidsgränser fastställs och att man under dessa tider också inför ett förbud mot reklam för alkoholhaltiga drycker samt mot reklam för receptfria läkemedel och livsmedel som anses vara skadliga eftersom de bidrar till ökad fetma bland barn.

| 4.15 | Som ett led i skyddet av samtliga medborgare mot innehåll med anstiftan till våld eller hat, och i skyddet av minderåriga mot innehåll som kan skada deras utveckling, godkänner EESK främjandet av samreglering och självreglering genom uppförandekoder som bör utformas på ett sådant sätt att de blir allmänt accepterade av de huvudsakliga parterna. EESK påminner om (1) att för att dessa regleringsinstrument ska gälla och erkännas som lagstiftning i alla rättsordningar måste deras uppbyggnad och tillämpning definieras genom tydliga och uttryckliga bindande bestämmelser som kan tillämpas rättsligt, både på nationell nivå och på unionsnivå. Samtidigt bör dessa instruments karaktär – och framför allt det faktum att de bygger på en frivillig överenskommelse från parternas sida – respekteras. Det är i detta sammanhang särskilt viktigt att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster inrättas och tilldelas de medel som den behöver för att effektivt kunna utöva sina befogenheter, framför allt de som anges i artikel 30a.3 c. |
| --- | --- |

4.15

Som ett led i skyddet av samtliga medborgare mot innehåll med anstiftan till våld eller hat, och i skyddet av minderåriga mot innehåll som kan skada deras utveckling, godkänner EESK främjandet av samreglering och självreglering genom uppförandekoder som bör utformas på ett sådant sätt att de blir allmänt accepterade av de huvudsakliga parterna. EESK påminner om (1) att för att dessa regleringsinstrument ska gälla och erkännas som lagstiftning i alla rättsordningar måste deras uppbyggnad och tillämpning definieras genom tydliga och uttryckliga bindande bestämmelser som kan tillämpas rättsligt, både på nationell nivå och på unionsnivå. Samtidigt bör dessa instruments karaktär – och framför allt det faktum att de bygger på en frivillig överenskommelse från parternas sida – respekteras. Det är i detta sammanhang särskilt viktigt att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster inrättas och tilldelas de medel som den behöver för att effektivt kunna utöva sina befogenheter, framför allt de som anges i artikel 30a.3 c.

| 4.16 | Europeiska kommissionen önskar ge alla audiovisuella medietjänster mer utrymme och flexibilitet i fråga om reklam. Således kan tv-filmer, filmverk eller nyhetsprogram komma att avbrytas av tv-reklam eller teleshopping åtminstone en gång per programlagd 20-minutersperiod, medan denna period i nuläget är fastställd till minst 30 minuter, vilket innebär att det hädanefter kan förekomma ytterligare ett avbrott per timme. Begränsningen för hur stor del av en timmes sändningstid som får utgöras av reklam, i dag 20 %, dvs. tolv minuter per timme, ersätts av en övre gräns som innebär att högst 20 % av dygnets sändningstid får utgöras av teleshoppinginslag eller reklaminslag mellan klockan 7.00 och 23.00, dvs. sammanlagt 192 minuter. Dessutom kommer enstaka reklaminslag att tillåtas och bestämmelserna i fråga om sponsring och produktplacering blir mera flexibla. |
| --- | --- |

4.16

Europeiska kommissionen önskar ge alla audiovisuella medietjänster mer utrymme och flexibilitet i fråga om reklam. Således kan tv-filmer, filmverk eller nyhetsprogram komma att avbrytas av tv-reklam eller teleshopping åtminstone en gång per programlagd 20-minutersperiod, medan denna period i nuläget är fastställd till minst 30 minuter, vilket innebär att det hädanefter kan förekomma ytterligare ett avbrott per timme. Begränsningen för hur stor del av en timmes sändningstid som får utgöras av reklam, i dag 20 %, dvs. tolv minuter per timme, ersätts av en övre gräns som innebär att högst 20 % av dygnets sändningstid får utgöras av teleshoppinginslag eller reklaminslag mellan klockan 7.00 och 23.00, dvs. sammanlagt 192 minuter. Dessutom kommer enstaka reklaminslag att tillåtas och bestämmelserna i fråga om sponsring och produktplacering blir mera flexibla.

| 4.17 | En följd av detta är att sändningarna i fråga kommer att avbrytas med tätare intervaller och under längre tid under de tidpunkter som programföretagen väljer med hänsyn till den övre gränsen på 192 minuter reklam mellan klockan 7.00 och 23.00. |
| --- | --- |

4.17

En följd av detta är att sändningarna i fråga kommer att avbrytas med tätare intervaller och under längre tid under de tidpunkter som programföretagen väljer med hänsyn till den övre gränsen på 192 minuter reklam mellan klockan 7.00 och 23.00.

| 4.18 | Det är uppenbart att reklamavbrotten hädanefter ständigt kommer att infalla under bästa sändningstid med höga tittarsiffror, medan reklam tidigt på morgonen och sent på kvällen kommer att bli sällsynt, för att man ska kunna skapa nödvändigt manöverutrymme för att under dagens lopp leva upp till kvoten på 20 %. Det finns även en risk för att dessa nya bestämmelser om reklamavbrott skadar verkens integritet och upphovsmännens ideella rättigheter. |
| --- | --- |

4.18

Det är uppenbart att reklamavbrotten hädanefter ständigt kommer att infalla under bästa sändningstid med höga tittarsiffror, medan reklam tidigt på morgonen och sent på kvällen kommer att bli sällsynt, för att man ska kunna skapa nödvändigt manöverutrymme för att under dagens lopp leva upp till kvoten på 20 %. Det finns även en risk för att dessa nya bestämmelser om reklamavbrott skadar verkens integritet och upphovsmännens ideella rättigheter.

| 4.19 | EESK har invändningar mot dessa nya regler i fråga om reklam och begär att de ikraftvarande bestämmelserna på området bibehålls oförändrade, eller rentav stärks, vilket EESK redan tidigare rekommenderat. |
| --- | --- |

4.19

EESK har invändningar mot dessa nya regler i fråga om reklam och begär att de ikraftvarande bestämmelserna på området bibehålls oförändrade, eller rentav stärks, vilket EESK redan tidigare rekommenderat.

| 4.20 | Åtskillnaden mellan ”linjära tjänster” och ”icke linjära tjänster” har genom den digitala utvecklingen blivit föråldrad och skulle kunna överges. |
| --- | --- |

4.20

Åtskillnaden mellan ”linjära tjänster” och ”icke linjära tjänster” har genom den digitala utvecklingen blivit föråldrad och skulle kunna överges.

| 4.21 | EESK godkänner de åtgärder som vidtagits för att garantera att de nationella regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området är oberoende, eftersom den juridiska och funktionella åtskillnaden från andra offentliga eller privata enheter har missbrukats eller inte har säkerställts i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

4.21

EESK godkänner de åtgärder som vidtagits för att garantera att de nationella regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området är oberoende, eftersom den juridiska och funktionella åtskillnaden från andra offentliga eller privata enheter har missbrukats eller inte har säkerställts i vissa medlemsstater.

| 4.22 | EESK anser att reglerna för de nationella regleringsmyndigheternas övervakning är bristfälliga vad gäller skenföretag i en medlemsstat som använder ett tredjelands satellitkapacitet för att nå en stor publik i en annan medlemsstat. För att undvika sådana otillbörliga metoder rekommenderar EESK att det aktuella direktivet kompletteras med en bestämmelse enligt vilken en aktör som har beviljats audiovisuellt tillstånd i en medlemsstat men tillhandahåller audiovisuella tjänster i en annan medlemsstat ska omfattas av båda medlemsstaternas tillsynsbestämmelser. |
| --- | --- |

4.22

EESK anser att reglerna för de nationella regleringsmyndigheternas övervakning är bristfälliga vad gäller skenföretag i en medlemsstat som använder ett tredjelands satellitkapacitet för att nå en stor publik i en annan medlemsstat. För att undvika sådana otillbörliga metoder rekommenderar EESK att det aktuella direktivet kompletteras med en bestämmelse enligt vilken en aktör som har beviljats audiovisuellt tillstånd i en medlemsstat men tillhandahåller audiovisuella tjänster i en annan medlemsstat ska omfattas av båda medlemsstaternas tillsynsbestämmelser.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 118.

1

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/162

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 531/2012 vad gäller bestämmelser om grossistledet på roamingmarknader

[COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)]

(2017/C 034/27)

| Föredragande: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Föredragande:

Raymond HENCKS

| Remiss | Europaparlamentet, 4.7.2016
  Europeiska rådet, 7.7.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

  [COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 224/3/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 4.7.2016

Europeiska rådet, 7.7.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 399 final – 2016-185 (COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

224/3/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK har alltid starkt stöttat avskaffandet av alla specifika roamingavgifter för mobil kommunikation. Kommittén stöder kommissionens initiativ om att uppnå roaming till inrikestaxor från och med den 15 juni 2017 och att dessförinnan undanröja bristerna i grossistledet på roamingmarknaden, som riskerar att äventyra det fastställda målet. |
| --- | --- |

1.1

EESK har alltid starkt stöttat avskaffandet av alla specifika roamingavgifter för mobil kommunikation. Kommittén stöder kommissionens initiativ om att uppnå roaming till inrikestaxor från och med den 15 juni 2017 och att dessförinnan undanröja bristerna i grossistledet på roamingmarknaden, som riskerar att äventyra det fastställda målet.

| 1.2 | Parallellt med avskaffandet av roamingavgifterna måste man vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifterna genom att öka de nationella avgifterna eller genom andra otillbörliga åtgärder. Vidare måste man se till att inrikestaxorna, i synnerhet paketerbjudanden, blir mer genomskinliga och att regleringsmyndigheterna i samarbete med konsumentorganisationerna utarbetar en standardiserad informationsmodell för sammansättningen av avgifter. |
| --- | --- |

1.2

Parallellt med avskaffandet av roamingavgifterna måste man vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifterna genom att öka de nationella avgifterna eller genom andra otillbörliga åtgärder. Vidare måste man se till att inrikestaxorna, i synnerhet paketerbjudanden, blir mer genomskinliga och att regleringsmyndigheterna i samarbete med konsumentorganisationerna utarbetar en standardiserad informationsmodell för sammansättningen av avgifter.

| 1.3 | EESK anser att de högsta genomsnittliga grossistavgifter som operatören av värdnätet enligt kommissionens förslag kan begära av roamingleverantören för ett samtal, ett sms och roamingdatatjänster är rimliga och borde lämna tillräcklig marginal för en sund konkurrens mellan leverantörer av mobila roamingtjänster i grossistledet. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att de högsta genomsnittliga grossistavgifter som operatören av värdnätet enligt kommissionens förslag kan begära av roamingleverantören för ett samtal, ett sms och roamingdatatjänster är rimliga och borde lämna tillräcklig marginal för en sund konkurrens mellan leverantörer av mobila roamingtjänster i grossistledet.

| 1.4 | Däremot ser EESK med stor förbehållsamhet på den nya möjlighet som förslaget till förordning i fråga ger operatörerna att förhandla om innovativa prissättningssystem i grossistledet i tillägg till de reglerade priserna (taken) som inte direkt baserar sig på faktiska bruksvolymer. Handelsförhandlingar som bygger på schablonbelopp, förhandsåtaganden eller kapacitet riskerar att skapa karteller och missbruk av dominerande ställning från de stora operatörernas sida och av de som kan dra fördel av ett landstäckande nät till nackdel för de små operatörerna och virtuella mobilnätsoperatörer, vilket inte kan annat än gynna befintliga oligopol och de bilaterala roamingavtal som kommissionen anser vara källan till de nuvarande bristerna på marknaden. |
| --- | --- |

1.4

Däremot ser EESK med stor förbehållsamhet på den nya möjlighet som förslaget till förordning i fråga ger operatörerna att förhandla om innovativa prissättningssystem i grossistledet i tillägg till de reglerade priserna (taken) som inte direkt baserar sig på faktiska bruksvolymer. Handelsförhandlingar som bygger på schablonbelopp, förhandsåtaganden eller kapacitet riskerar att skapa karteller och missbruk av dominerande ställning från de stora operatörernas sida och av de som kan dra fördel av ett landstäckande nät till nackdel för de små operatörerna och virtuella mobilnätsoperatörer, vilket inte kan annat än gynna befintliga oligopol och de bilaterala roamingavtal som kommissionen anser vara källan till de nuvarande bristerna på marknaden.

| 1.5 | EESK stöder förslaget till förordning i fråga när det gäller att de nationella regleringsmyndigheterna i händelse av tvist mellan operatörer beträffande grossistledet på roamingmarknaden ska vara tvungna att begära ett utlåtande från Berec om vilka åtgärder som bör vidtas, vilket kommer att leda till en större enhetlighet vad gäller de regleringsmetoder som tillämpas på den nationella myndighetsnivån. EESK föreslår att bestämmelserna om tvistlösning kompletteras och att de nationella myndigheterna uppmanas att i förekommande fall uppmuntra parterna att i första hand använda sig av tvistlösningsförfaranden utanför domstol. |
| --- | --- |

1.5

EESK stöder förslaget till förordning i fråga när det gäller att de nationella regleringsmyndigheterna i händelse av tvist mellan operatörer beträffande grossistledet på roamingmarknaden ska vara tvungna att begära ett utlåtande från Berec om vilka åtgärder som bör vidtas, vilket kommer att leda till en större enhetlighet vad gäller de regleringsmetoder som tillämpas på den nationella myndighetsnivån. EESK föreslår att bestämmelserna om tvistlösning kompletteras och att de nationella myndigheterna uppmanas att i förekommande fall uppmuntra parterna att i första hand använda sig av tvistlösningsförfaranden utanför domstol.

2.   Inledning

| 2.1 | EU:s mål att göra Europa till en uppkopplad kontinent på grundval av en infrastruktur i utvecklingens framkant och med rimliga priser på fasta och trådlösa tjänster stöter på patrull, bland annat på grund av att roamingavgifterna för mobil kommunikation i Europa är alltför höga och mycket högre än de avgifter som tas ut för samma tjänst inom ett lands gränser. |
| --- | --- |

2.1

EU:s mål att göra Europa till en uppkopplad kontinent på grundval av en infrastruktur i utvecklingens framkant och med rimliga priser på fasta och trådlösa tjänster stöter på patrull, bland annat på grund av att roamingavgifterna för mobil kommunikation i Europa är alltför höga och mycket högre än de avgifter som tas ut för samma tjänst inom ett lands gränser.

| 2.2 | Sedan 2006 hade kommissionen vid ett flertal tillfällen uppmanat mobiltelefonoperatörerna att sänka sina orimligt höga roamingavgifter för mobil kommunikation, men detta ledde inte till några resultat. År 2007 började EU därför att införa ett tak för avgifterna (eurotaxa) på grossist- och slutkundsmarknaden för rösttelefonisamtal mellan EU-länder och sedan för sms och slutligen för dataöverföring vid roaming i hopp om att en sund konkurrens skulle uppstå och att användarna inte längre skulle tvingas betala överpriser. |
| --- | --- |

2.2

Sedan 2006 hade kommissionen vid ett flertal tillfällen uppmanat mobiltelefonoperatörerna att sänka sina orimligt höga roamingavgifter för mobil kommunikation, men detta ledde inte till några resultat. År 2007 började EU därför att införa ett tak för avgifterna (eurotaxa) på grossist- och slutkundsmarknaden för rösttelefonisamtal mellan EU-länder och sedan för sms och slutligen för dataöverföring vid roaming i hopp om att en sund konkurrens skulle uppstå och att användarna inte längre skulle tvingas betala överpriser.

| 2.3 | De högsta roamingpriserna för rösttelefonisamtal, sms och datatjänster, inklusive mms, måste därför successivt sänkas (se tabellen nedan) med sikte på slutmålet att helt avskaffa roamingavgifterna och anpassa avgifterna för kommunikation mellan de europeiska länderna till de avgifter som tillämpas på nationell nivå. | Rösttelefonisamtal


  euro/minut


  exkl. moms | Sms


  euro/sms


  exkl. moms | Data


  euro/kilobyte


  exkl. moms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grossistavgift | Slutkundsavgift ringda samtal | Slutkundsavgift mottagna samtal | Grossistavgift | Slutkundsavgift | Grossistavgift | Slutkundsavgift |
| genomsnittlig

  avgift före 1.9.2007 | | 0,7692 | 0,417 | ---- | ---- | ---- | ---- |
| Förordning (EG) nr 717/2007 |
| Maxavgift 1.9.2007–31.8.2008 | 0,30 | 0,49 | 0,24 | ---- | ---- | ---- | ---- |
| Maxavgift 1.9.2008–30.6.2009 | 0,28 | 0,46 | 0,22 | ---- | ---- | ---- | ---- |
| Maxavgift 1.7.2009–30.6.2010 | 0,26 | 0,43 | 0,19 | 0,04 | 0,11 | 1,00 | ---- |
| Förordning (EG) nr 544/2009 |
| Maxavgift 1.7.2010–30.6.2011 | 0,22 | 0,39 | 0,15 | 0,04 | 0,11 | 0,80 | ---- |
| Maxavgift 1.7.2011–30.6.2012 | 0,18 | 0,35 | 0,11 | 0,04 | 0,11 | 0,50 | ---- |
| Maxavgift 1.7.2012–30.6.2013 | 0,14 | 0,29 | 0,08 | 0,03 | 0,09 | 0,25 | 0,70 |
| Förordning (EU) nr 531/2012 |
| Maxavgift 1.7.2013–30.6.2014 | 0,10 | 0,24 | 0,07 | 0,02 | 0,08 | 0,15 | 0,45 |
| Maxavgift 1.7.2014–30.6.2015 | 0,05 | 0,19 | 0,05 | 0,02 | 0,06 | 0,05 | 0,20 |
| Maxavgift 1.7.2015–30.6.2017 | 0,05 | 0,19 | 0,05 | 0,02 | 0,06 | 0,05 | 0,20 |
| Maxavgift 1.7.2015–30.6.2022 | 0,05 | | | 0,02 | | 0,05 | |

2.3

De högsta roamingpriserna för rösttelefonisamtal, sms och datatjänster, inklusive mms, måste därför successivt sänkas (se tabellen nedan) med sikte på slutmålet att helt avskaffa roamingavgifterna och anpassa avgifterna för kommunikation mellan de europeiska länderna till de avgifter som tillämpas på nationell nivå.

Rösttelefonisamtal

euro/minut

exkl. moms

Sms

euro/sms

exkl. moms

Data

euro/kilobyte

exkl. moms

Grossistavgift

Slutkundsavgift ringda samtal

Slutkundsavgift mottagna samtal

Grossistavgift

Slutkundsavgift

Grossistavgift

Slutkundsavgift

genomsnittlig

  avgift före 1.9.2007

0,7692

0,417

----

----

----

----

Förordning (EG) nr 717/2007

Maxavgift 1.9.2007–31.8.2008

0,30

0,49

0,24

----

----

----

----

Maxavgift 1.9.2008–30.6.2009

0,28

0,46

0,22

----

----

----

----

Maxavgift 1.7.2009–30.6.2010

0,26

0,43

0,19

0,04

0,11

1,00

----

Förordning (EG) nr 544/2009

Maxavgift 1.7.2010–30.6.2011

0,22

0,39

0,15

0,04

0,11

0,80

----

Maxavgift 1.7.2011–30.6.2012

0,18

0,35

0,11

0,04

0,11

0,50

----

Maxavgift 1.7.2012–30.6.2013

0,14

0,29

0,08

0,03

0,09

0,25

0,70

Förordning (EU) nr 531/2012

Maxavgift 1.7.2013–30.6.2014

0,10

0,24

0,07

0,02

0,08

0,15

0,45

Maxavgift 1.7.2014–30.6.2015

0,05

0,19

0,05

0,02

0,06

0,05

0,20

Maxavgift 1.7.2015–30.6.2017

0,05

0,19

0,05

0,02

0,06

0,05

0,20

Maxavgift 1.7.2015–30.6.2022

0,05

0,02

0,05

| 2.4 | Inget mobilnät täcker alla unionens medlemsstater. För att kunna tillhandahålla mobila kommunikationstjänster till sina nationella kunder som reser i en annan medlemsstat måste därför roamingleverantörerna köpa dessa tjänster i grossistledet från operatörer som är aktiva i det besökta landet eller utbyta roamingtjänster med dessa operatörer. |
| --- | --- |

2.4

Inget mobilnät täcker alla unionens medlemsstater. För att kunna tillhandahålla mobila kommunikationstjänster till sina nationella kunder som reser i en annan medlemsstat måste därför roamingleverantörerna köpa dessa tjänster i grossistledet från operatörer som är aktiva i det besökta landet eller utbyta roamingtjänster med dessa operatörer.

| 2.5 | Avgiftstaken i EU har åtföljts av strukturåtgärder, bland annat för roaminggrossistmarknaden (1). Värdnätsoperatörerna ska således






  — | uppfylla alla rimliga önskemål om tillträde till roamingtjänster, och får endast avslå ansökningar om roamingtjänsttillträde i grossistledet på grundval av objektiva kriterier, |
| --- | --- | --- |

2.5

Avgiftstaken i EU har åtföljts av strukturåtgärder, bland annat för roaminggrossistmarknaden (1). Värdnätsoperatörerna ska således

—

uppfylla alla rimliga önskemål om tillträde till roamingtjänster, och får endast avslå ansökningar om roamingtjänsttillträde i grossistledet på grundval av objektiva kriterier,

| — | offentliggöra ett tillräckligt detaljerat referensanbud med hänsyn till riktlinjerna från organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och göra det tillgängligt för det företag som begär roamingtjänsttillträde i grossistledet, |
| --- | --- |

—

offentliggöra ett tillräckligt detaljerat referensanbud med hänsyn till riktlinjerna från organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och göra det tillgängligt för det företag som begär roamingtjänsttillträde i grossistledet,

| — | tillhandahålla det företag som ansöker om tillträde ett utkast till avtal om tillträdet senast en månad efter det att begäran först togs emot av mobilnätsoperatören; roamingtjänsttillträde i grossistledet ska beviljas inom rimlig tid och senast tre månader efter tidpunkten för avtalets ingående, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla det företag som ansöker om tillträde ett utkast till avtal om tillträdet senast en månad efter det att begäran först togs emot av mobilnätsoperatören; roamingtjänsttillträde i grossistledet ska beviljas inom rimlig tid och senast tre månader efter tidpunkten för avtalets ingående,

| — | svara inom en tidsfrist som inte överstiger två månader på begäran av en operatör om att inleda handelsförhandlingar för att inkludera delar som inte omfattas av referensanbudet. |
| --- | --- |

—

svara inom en tidsfrist som inte överstiger två månader på begäran av en operatör om att inleda handelsförhandlingar för att inkludera delar som inte omfattas av referensanbudet.

| 2.6 | Slutligen föreskrivs i förordning (EU) 2015/2120 att med verkan från och med den 15 juni 2017, dock med förbehåll för en rimlig användning och ett positivt resultat från översynen av att marknaden fungerar korrekt, ska roamingleverantörer inte debitera roamingkunder i någon medlemsstat några tilläggsavgifter utöver det nationella slutkundspriset för ringda eller mottagna reglerade roamingsamtal, skickade reglerade sms-roamingmeddelanden eller utnyttjade reglerade dataroamingtjänster, eller ta ut någon allmän avgift för att terminalutrustningen eller terminaltjänsten ska kunna användas utomlands. |
| --- | --- |

2.6

Slutligen föreskrivs i förordning (EU) 2015/2120 att med verkan från och med den 15 juni 2017, dock med förbehåll för en rimlig användning och ett positivt resultat från översynen av att marknaden fungerar korrekt, ska roamingleverantörer inte debitera roamingkunder i någon medlemsstat några tilläggsavgifter utöver det nationella slutkundspriset för ringda eller mottagna reglerade roamingsamtal, skickade reglerade sms-roamingmeddelanden eller utnyttjade reglerade dataroamingtjänster, eller ta ut någon allmän avgift för att terminalutrustningen eller terminaltjänsten ska kunna användas utomlands.

| 2.7 | Under specifika och exceptionella omständigheter och i syfte att säkerställa den nationella avgiftsmodellens hållbarhet får en roamingleverantör, om denne inte har möjlighet att täcka sina totala faktiska och prognostiserade kostnader för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster, dock ansöka om tillstånd att tillämpa en tilläggsavgift. Denna tilläggsavgift får endast tillämpas i den mån det är nödvändigt för att täcka kostnaderna för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, med beaktande av tillämpliga högsta grossistavgifter. |
| --- | --- |

2.7

Under specifika och exceptionella omständigheter och i syfte att säkerställa den nationella avgiftsmodellens hållbarhet får en roamingleverantör, om denne inte har möjlighet att täcka sina totala faktiska och prognostiserade kostnader för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster, dock ansöka om tillstånd att tillämpa en tilläggsavgift. Denna tilläggsavgift får endast tillämpas i den mån det är nödvändigt för att täcka kostnaderna för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, med beaktande av tillämpliga högsta grossistavgifter.

| 2.8 | Det framgår emellertid av rapporten om översynen av grossistledet på roamingmarknaden [COM(2016) 398] att de planerade strukturåtgärderna har varit otillräckliga på den inre marknaden för roamingtjänster för att öka konkurrensen och åstadkomma en inre marknad för mobila kommunikationstjänster utan åtskillnad mellan nationella taxor och roamingtaxor. |
| --- | --- |

2.8

Det framgår emellertid av rapporten om översynen av grossistledet på roamingmarknaden [COM(2016) 398] att de planerade strukturåtgärderna har varit otillräckliga på den inre marknaden för roamingtjänster för att öka konkurrensen och åstadkomma en inre marknad för mobila kommunikationstjänster utan åtskillnad mellan nationella taxor och roamingtaxor.

| 2.9 | Denna marknadsanalys har visat att grossistmarknadernas funktion fortfarande lider av ett antal brister som beror på en oligopolistisk situation i kombination med bilaterala roamingavtal, bristen på ersättningsprodukter på grossistnivå och priser som är mycket högre än de beräknade kostnaderna, särskilt för datatjänster. |
| --- | --- |

2.9

Denna marknadsanalys har visat att grossistmarknadernas funktion fortfarande lider av ett antal brister som beror på en oligopolistisk situation i kombination med bilaterala roamingavtal, bristen på ersättningsprodukter på grossistnivå och priser som är mycket högre än de beräknade kostnaderna, särskilt för datatjänster.

| 2.10 | Eftersom det finns ett nära samband mellan grossist- och slutkundsmarknaderna, och i avsaknad av en tillräcklig marginal mellan grossist- och slutkundspriserna, blir målet om roaming till inrikestaxor ogenomförbart och strukturellt ohållbart, särskilt för mindre operatörer och virtuella mobilnätsoperatörer samt operatörer med mycket utgående nettotrafik. |
| --- | --- |

2.10

Eftersom det finns ett nära samband mellan grossist- och slutkundsmarknaderna, och i avsaknad av en tillräcklig marginal mellan grossist- och slutkundspriserna, blir målet om roaming till inrikestaxor ogenomförbart och strukturellt ohållbart, särskilt för mindre operatörer och virtuella mobilnätsoperatörer samt operatörer med mycket utgående nettotrafik.

| 2.11 | Därför ser kommissionen sig tvungen att föreslå nya europeiska regleringsåtgärder för grossistledet på roamingmarknaden. |
| --- | --- |

2.11

Därför ser kommissionen sig tvungen att föreslå nya europeiska regleringsåtgärder för grossistledet på roamingmarknaden.

| 2.12 | I artikel 6d i förordning (EU) 2015/2120 om ändring av förordning (EU) nr 531/2012 uppmanas kommissionen att senast den 15 december 2016 lägga fram bland annat en genomförandeakt som fastställer detaljerade bestämmelser om operatörernas tillämpning av politiken för ”skälig användning” i fråga om användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som tillhandahålls till det tillämpliga nationella slutkundspriset. Denna genomförandeakt är ännu inte antagen på grund av att ett första förslag drogs tillbaka av kommissionen. |
| --- | --- |

2.12

I artikel 6d i förordning (EU) 2015/2120 om ändring av förordning (EU) nr 531/2012 uppmanas kommissionen att senast den 15 december 2016 lägga fram bland annat en genomförandeakt som fastställer detaljerade bestämmelser om operatörernas tillämpning av politiken för ”skälig användning” i fråga om användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som tillhandahålls till det tillämpliga nationella slutkundspriset. Denna genomförandeakt är ännu inte antagen på grund av att ett första förslag drogs tillbaka av kommissionen.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | I den föreslagna ändringen av förordning (EU) nr 531/2012 föreskrivs följande:






  — | En sänkning av den högsta genomsnittliga roamingavgiften i grossistledet för perioden 15 juni 2017–30 juni 2022:






  — | För ett samtal: från 0,05 euro/minut till 0,04 euro/minut. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

I den föreslagna ändringen av förordning (EU) nr 531/2012 föreskrivs följande:

—

En sänkning av den högsta genomsnittliga roamingavgiften i grossistledet för perioden 15 juni 2017–30 juni 2022:

—

För ett samtal: från 0,05 euro/minut till 0,04 euro/minut.

| — | För ett sms: från 0,02 euro till 0,01 euro. |
| --- | --- |

—

För ett sms: från 0,02 euro till 0,01 euro.

| — | För en datatjänst: från 0,05 euro/megabyte till 0,0085 euro/megabyte. |
| --- | --- |

—

För en datatjänst: från 0,05 euro/megabyte till 0,0085 euro/megabyte.

| — | Möjligheten för de båda parter som sluter ett avtal om leverans av roamingtjänster i grossistledet att uttryckligen komma överens om att tillämpningen av avtalet inte ska omfattas av den högsta grossistavgift som anges i förordningen under en viss period. |
| --- | --- |

—

Möjligheten för de båda parter som sluter ett avtal om leverans av roamingtjänster i grossistledet att uttryckligen komma överens om att tillämpningen av avtalet inte ska omfattas av den högsta grossistavgift som anges i förordningen under en viss period.

| — | Skyldigheten för de nationella regleringsmyndigheterna att vid tvist mellan värdnätsoperatörer och andra operatörer angående roamingtjänster i grossistledet rådfråga Berec om vilka åtgärder som bör vidtas. |
| --- | --- |

—

Skyldigheten för de nationella regleringsmyndigheterna att vid tvist mellan värdnätsoperatörer och andra operatörer angående roamingtjänster i grossistledet rådfråga Berec om vilka åtgärder som bör vidtas.

| — | En rapport som kommissionen efter den 15 juni 2017 vartannat år ska utarbeta och lägga fram för Europaparlamentet och rådet med utgångspunkt i de uppgifter om utvecklingen av konkurrensen på roamingmarknaderna i unionen som Berec har samlat in. |
| --- | --- |

—

En rapport som kommissionen efter den 15 juni 2017 vartannat år ska utarbeta och lägga fram för Europaparlamentet och rådet med utgångspunkt i de uppgifter om utvecklingen av konkurrensen på roamingmarknaderna i unionen som Berec har samlat in.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén har i sina tidigare yttranden alltid ställt sig bakom kommissionens förslag om att sätta ett tak på roamingavgifter, eftersom den anser att de går i rätt riktning, dvs. att varje form av specifika roamingavgifter för mobil kommunikation på medellång sikt helt försvinner. Kommittén kan därför inte annat än välkomna de nya förslagen från kommissionen, som syftar till att undanröja bristerna i grossistledet på roamingmarknaden, som riskerar att försvåra förverkligandet av roaming till inrikestaxor från och med den 15 juni 2017. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén har i sina tidigare yttranden alltid ställt sig bakom kommissionens förslag om att sätta ett tak på roamingavgifter, eftersom den anser att de går i rätt riktning, dvs. att varje form av specifika roamingavgifter för mobil kommunikation på medellång sikt helt försvinner. Kommittén kan därför inte annat än välkomna de nya förslagen från kommissionen, som syftar till att undanröja bristerna i grossistledet på roamingmarknaden, som riskerar att försvåra förverkligandet av roaming till inrikestaxor från och med den 15 juni 2017.

| 4.2 | Vad gäller roaming till inrikestaxor påminner EESK om att vi alltid har varnat för eventuella kontraproduktiva effekter och att vi har uppmanat regleringsmyndigheterna att vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifterna genom att höja inrikestaxorna eller genom andra otillbörliga åtgärder som missgynnar konsumenterna, såsom att debitera för tillträde till nätet utan att någon form av kommunikation upprättats (aktiveringsavgift). |
| --- | --- |

4.2

Vad gäller roaming till inrikestaxor påminner EESK om att vi alltid har varnat för eventuella kontraproduktiva effekter och att vi har uppmanat regleringsmyndigheterna att vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifterna genom att höja inrikestaxorna eller genom andra otillbörliga åtgärder som missgynnar konsumenterna, såsom att debitera för tillträde till nätet utan att någon form av kommunikation upprättats (aktiveringsavgift).

| 4.3 | För att konsumenterna verkligen ska kunna dra nytta av roaming till inrikestaxor och kontrollera att inrikestaxorna inte höjs upprepar EESK sitt förslag att regleringsmyndigheterna i samarbete med konsumentorganisationerna ska utarbeta en standardiserad informationsmodell för sammansättningen av avgifter så att man når en större transparens vad gäller avgifter och i synnerhet paketerbjudanden. |
| --- | --- |

4.3

För att konsumenterna verkligen ska kunna dra nytta av roaming till inrikestaxor och kontrollera att inrikestaxorna inte höjs upprepar EESK sitt förslag att regleringsmyndigheterna i samarbete med konsumentorganisationerna ska utarbeta en standardiserad informationsmodell för sammansättningen av avgifter så att man når en större transparens vad gäller avgifter och i synnerhet paketerbjudanden.

| 4.4 | EESK är helt på det klara med att de högsta grossistavgifterna bör göra det möjligt för operatörerna att täcka sina kostnader samt få en rimlig vinstmarginal. Men bedömningen av kostnaden för tillhandahållandet av roamingtjänster i grossistledet är en komplex uppgift, vilket kommissionen också erkänner (2), och den involverar ett stort antal val och antaganden och är inte fri från oklarheter. |
| --- | --- |

4.4

EESK är helt på det klara med att de högsta grossistavgifterna bör göra det möjligt för operatörerna att täcka sina kostnader samt få en rimlig vinstmarginal. Men bedömningen av kostnaden för tillhandahållandet av roamingtjänster i grossistledet är en komplex uppgift, vilket kommissionen också erkänner (2), och den involverar ett stort antal val och antaganden och är inte fri från oklarheter.

| 4.5 | Mot bakgrund av de olika element som ingår i kostnaden för tillhandahållandet av roamingtjänster (mobiltermineringstaxa i ursprungslandet och i destinationslandet) samt andra kostnader, särskilt oreglerade transitkostnader, verkar de tak som kommissionen förslår rimliga och borde lämna tillräcklig marginal för en sund konkurrens mellan leverantörerna av roamingtjänster i grossistledet. |
| --- | --- |

4.5

Mot bakgrund av de olika element som ingår i kostnaden för tillhandahållandet av roamingtjänster (mobiltermineringstaxa i ursprungslandet och i destinationslandet) samt andra kostnader, särskilt oreglerade transitkostnader, verkar de tak som kommissionen förslår rimliga och borde lämna tillräcklig marginal för en sund konkurrens mellan leverantörerna av roamingtjänster i grossistledet.

| 4.6 | EESK ser med stor förbehållsamhet på den nya möjlighet som förslaget till förordning i fråga ger operatörerna att förhandla om innovativa prissättningssystem i grossistledet i tillägg till de reglerade priserna (taken) som inte direkt baserar sig på faktiska bruksvolymer. Handelsförhandlingar som bygger på schablonbelopp, förhandsåtaganden eller kapacitet riskerar att skapa karteller och missbruk av dominerande ställning från de stora operatörernas sida och av de som kan dra fördel av ett landstäckande nät till nackdel för de små operatörerna och virtuella mobilnätsoperatörer. |
| --- | --- |

4.6

EESK ser med stor förbehållsamhet på den nya möjlighet som förslaget till förordning i fråga ger operatörerna att förhandla om innovativa prissättningssystem i grossistledet i tillägg till de reglerade priserna (taken) som inte direkt baserar sig på faktiska bruksvolymer. Handelsförhandlingar som bygger på schablonbelopp, förhandsåtaganden eller kapacitet riskerar att skapa karteller och missbruk av dominerande ställning från de stora operatörernas sida och av de som kan dra fördel av ett landstäckande nät till nackdel för de små operatörerna och virtuella mobilnätsoperatörer.

| 4.7 | EESK stöder förslaget om att de nationella regleringsmyndigheterna i händelse av tvist mellan operatörer beträffande grossistledet på roamingmarknaden ska vara tvungna att begära ett utlåtande från Berec om vilka åtgärder som bör vidtas, vilket kommer att leda till en större enhetlighet vad gäller de regleringsmetoder som tillämpas på den nationella myndighetsnivån. EESK föreslår att bestämmelserna om tvistlösning kompletteras och att de nationella myndigheterna uppmanas att i förekommande fall uppmuntra parterna att i första hand använda sig av tvistlösningsförfaranden utanför domstol. |
| --- | --- |

4.7

EESK stöder förslaget om att de nationella regleringsmyndigheterna i händelse av tvist mellan operatörer beträffande grossistledet på roamingmarknaden ska vara tvungna att begära ett utlåtande från Berec om vilka åtgärder som bör vidtas, vilket kommer att leda till en större enhetlighet vad gäller de regleringsmetoder som tillämpas på den nationella myndighetsnivån. EESK föreslår att bestämmelserna om tvistlösning kompletteras och att de nationella myndigheterna uppmanas att i förekommande fall uppmuntra parterna att i första hand använda sig av tvistlösningsförfaranden utanför domstol.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 172, 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  COM(2016) 398 final.

2

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/167

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg

[COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)]

(2017/C 034/28)

| Föredragande: | Tomas ABRAHAMSSON |
| --- | --- |

Föredragande:

Tomas ABRAHAMSSON

| Remiss | Europaparlamentet, 09/06/2016 |
| --- | --- |
| | Europeiska unionens råd, 22/06/2016 |
| Rättslig grund | Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 06/10/2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19/10/2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/0/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 09/06/2016

Europeiska unionens råd, 22/06/2016

Rättslig grund

Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 369 final – 2016/170 (COD)]

Ansvarig facksektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

06/10/2016

Antagande vid plenarsessionen

19/10/2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar generellt kommissionens förslag om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. Enligt kommissionens rapport om kontrollen av ändamålsenligheten (Refit-programmet – Justera kursen: kontroll av ändamålsenligheten hos EU:s lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg, COM(2015) 508 final) är direktiv 2009/45/EG i vissa delar otydligt i fråga om ett antal definitioner och krav och har föråldrade eller överlappande krav, vilket har lett till ett inkonsekvent genomförande av den rättsliga ramen för passagerarfartyg. De ändringar som förslås syftar till att förenkla lagstiftningen, undanröja överlappningar och överflödiga paragrafer samt förtydliga kraven och tillämpningsområdet och samtidigt bibehålla den nuvarande säkerhetsnivån. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar generellt kommissionens förslag om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. Enligt kommissionens rapport om kontrollen av ändamålsenligheten (Refit-programmet – Justera kursen: kontroll av ändamålsenligheten hos EU:s lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg, COM(2015) 508 final) är direktiv 2009/45/EG i vissa delar otydligt i fråga om ett antal definitioner och krav och har föråldrade eller överlappande krav, vilket har lett till ett inkonsekvent genomförande av den rättsliga ramen för passagerarfartyg. De ändringar som förslås syftar till att förenkla lagstiftningen, undanröja överlappningar och överflödiga paragrafer samt förtydliga kraven och tillämpningsområdet och samtidigt bibehålla den nuvarande säkerhetsnivån.

| 1.2 | Mot bakgrund av att 120 miljoner människor transporteras med passagerarfartyg i inrikes trafik varje år är unionens lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg mycket viktig. Förslaget om att ändra direktiv 2009/45/EG utesluter dock alla fartyg under 24 meter från tillämpningsområdet, medan direktivet i sin nuvarande form bara utesluter befintliga passagerarfartyg och inte nya. |
| --- | --- |

1.2

Mot bakgrund av att 120 miljoner människor transporteras med passagerarfartyg i inrikes trafik varje år är unionens lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg mycket viktig. Förslaget om att ändra direktiv 2009/45/EG utesluter dock alla fartyg under 24 meter från tillämpningsområdet, medan direktivet i sin nuvarande form bara utesluter befintliga passagerarfartyg och inte nya.

| 1.3 | De förklaringar som ges till förslaget om ändring är för det första att direktiv 2009/45/EG nu är tillämpligt på endast 70 av 1 950 små fartyg och för det andra subsidiaritetsprincipen. Fartygen byggs för en rad olika användningsområden, och att fastställa gemensamma regler kommer att bli en mycket stor utmaning. Medlemsstaterna skulle därför ha en bättre utgångspunkt för att lagstifta. |
| --- | --- |

1.3

De förklaringar som ges till förslaget om ändring är för det första att direktiv 2009/45/EG nu är tillämpligt på endast 70 av 1 950 små fartyg och för det andra subsidiaritetsprincipen. Fartygen byggs för en rad olika användningsområden, och att fastställa gemensamma regler kommer att bli en mycket stor utmaning. Medlemsstaterna skulle därför ha en bättre utgångspunkt för att lagstifta.

| 1.4 | EESK noterar ovan nämnda förklaringar, men rekommenderar att tillämpningen på nya fartyg under 24 meter behålls för att garantera passagerarnas säkerhet. |
| --- | --- |

1.4

EESK noterar ovan nämnda förklaringar, men rekommenderar att tillämpningen på nya fartyg under 24 meter behålls för att garantera passagerarnas säkerhet.

| 1.5 | Förslaget om att ändra direktiv 2009/45/EG förtydligar att aluminium i detta direktiv anses vara ett material likvärdigt med stål och att motsvarande brandsäkerhetsstandarder därför är tillämpliga. För tillfället certifierar inte alla medlemsstater fartyg i aluminium i enlighet med direktivet, vilket skapar olika villkor. EESK välkomnar förtydligandet. |
| --- | --- |

1.5

Förslaget om att ändra direktiv 2009/45/EG förtydligar att aluminium i detta direktiv anses vara ett material likvärdigt med stål och att motsvarande brandsäkerhetsstandarder därför är tillämpliga. För tillfället certifierar inte alla medlemsstater fartyg i aluminium i enlighet med direktivet, vilket skapar olika villkor. EESK välkomnar förtydligandet.

| 1.6 | EESK välkomnar helhjärtat att EU:s nuvarande säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg fäster vikt vid att personer med nedsatt rörlighet kan ta sig ombord (skäl 17 i direktiv 2009/45/EG). Vi gläds åt att EU:s normer ger ett viktigt mervärde jämfört med internationella normer, som inte omfattar några obligatoriska bestämmelser i detta avseende. EESK ser mycket positivt på denna bestämmelse och anser att den bör gälla alla typer av passagerarfartyg i inrikes trafik. |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar helhjärtat att EU:s nuvarande säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg fäster vikt vid att personer med nedsatt rörlighet kan ta sig ombord (skäl 17 i direktiv 2009/45/EG). Vi gläds åt att EU:s normer ger ett viktigt mervärde jämfört med internationella normer, som inte omfattar några obligatoriska bestämmelser i detta avseende. EESK ser mycket positivt på denna bestämmelse och anser att den bör gälla alla typer av passagerarfartyg i inrikes trafik.

| 1.7 | EESK välkomnar kommissionens förtydligande i led za (nytt). Här förtydligas att ”likvärdigt material” betyder aluminiumlegering eller något annat obrännbart material som uppvisar hållfasthets- och integritetsegenskaper som motsvarar stålets efter att ha utsatts för tillämplig exponering enligt standardbrandprovet på grund av isoleringen. Eftersom vissa medlemsstater inte har certifierat fartyg i aluminium i linje med direktivet välkomnar EESK i princip detta förtydligande. EESK rekommenderar dock att motsvarande tekniska standard som finns i bilagan till direktiv 2009/45/EG förtydligas ytterligare i samarbete med nationella experter. |
| --- | --- |

1.7

EESK välkomnar kommissionens förtydligande i led za (nytt). Här förtydligas att ”likvärdigt material” betyder aluminiumlegering eller något annat obrännbart material som uppvisar hållfasthets- och integritetsegenskaper som motsvarar stålets efter att ha utsatts för tillämplig exponering enligt standardbrandprovet på grund av isoleringen. Eftersom vissa medlemsstater inte har certifierat fartyg i aluminium i linje med direktivet välkomnar EESK i princip detta förtydligande. EESK rekommenderar dock att motsvarande tekniska standard som finns i bilagan till direktiv 2009/45/EG förtydligas ytterligare i samarbete med nationella experter.

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | Europas geografiska utformning som en stor halvö ger en fingervisning om hur avgörande sjötransporter såsom passagerarfartyg är. Mer än 400 miljoner människor passerar EU:s hamnar varje år, varav 120 miljoner transporteras med passagerarfartyg i inrikes fart. Det är därför viktigt att garantera högsta möjliga säkerhetsstandard i EU:s vatten. Lagstiftningen om fartygssäkerhet har stor inverkan på exempelvis miljön, arbetsrätten, EU-medborgarnas rörlighet och underlättandet av handel med passagerarfartyg, eftersom de senare måste uppfylla samma krav i hela EU. |
| --- | --- |

2.1

Europas geografiska utformning som en stor halvö ger en fingervisning om hur avgörande sjötransporter såsom passagerarfartyg är. Mer än 400 miljoner människor passerar EU:s hamnar varje år, varav 120 miljoner transporteras med passagerarfartyg i inrikes fart. Det är därför viktigt att garantera högsta möjliga säkerhetsstandard i EU:s vatten. Lagstiftningen om fartygssäkerhet har stor inverkan på exempelvis miljön, arbetsrätten, EU-medborgarnas rörlighet och underlättandet av handel med passagerarfartyg, eftersom de senare måste uppfylla samma krav i hela EU.

| 2.2 | Efter Estoniaolyckan gjorde Internationella sjöfartsorganisationen ett antal ändringar i den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas-konventionen). Bland annat infördes krav på bättre stabilitet hos skadade ro-ro fartyg. |
| --- | --- |

2.2

Efter Estoniaolyckan gjorde Internationella sjöfartsorganisationen ett antal ändringar i den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas-konventionen). Bland annat infördes krav på bättre stabilitet hos skadade ro-ro fartyg.

| 2.3 | Olyckor fortsätter emellertid att inträffa, vilket under de senaste tjugo åren lett till nya europeiska regler för säkerheten på passagerarfartyg, bland annat specifika bestämmelser om passagerarlistor, vid sidan av Solas-konventionen för internationella resor – som också omfattar resor mellan två eller fler medlemsstater samt ett stort antal EU-bestämmelser för inrikes resor. |
| --- | --- |

2.3

Olyckor fortsätter emellertid att inträffa, vilket under de senaste tjugo åren lett till nya europeiska regler för säkerheten på passagerarfartyg, bland annat specifika bestämmelser om passagerarlistor, vid sidan av Solas-konventionen för internationella resor – som också omfattar resor mellan två eller fler medlemsstater samt ett stort antal EU-bestämmelser för inrikes resor.

| 2.4 | Förslagen har utformats inom ramen för det Refit-program som kommissionen genomför i fråga om säkerhetslagstiftningen för passagerarfartyg. Förkortningen Refit avser programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Regulatory Fitness and Performance). |
| --- | --- |

2.4

Förslagen har utformats inom ramen för det Refit-program som kommissionen genomför i fråga om säkerhetslagstiftningen för passagerarfartyg. Förkortningen Refit avser programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Regulatory Fitness and Performance).

| 2.5 | Målet var att så långt som möjligt förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg för att






  — | bibehålla EU:s regler endast där så är nödvändigt och proportionerligt, |
| --- | --- | --- |

2.5

Målet var att så långt som möjligt förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg för att

—

bibehålla EU:s regler endast där så är nödvändigt och proportionerligt,

| — | säkerställa att reglerna genomförs korrekt och enhetligt, och |
| --- | --- |

—

säkerställa att reglerna genomförs korrekt och enhetligt, och

| — | undanröja överlappning och inkonsekvenser.
  Dessa mål återspeglar de rekommendationer om Refit som EESK gjorde i ett nyligen offentliggjort förberedande yttrande (SC/044 av den 26 maj 2016). |
| --- | --- |

—

undanröja överlappning och inkonsekvenser.

Dessa mål återspeglar de rekommendationer om Refit som EESK gjorde i ett nyligen offentliggjort förberedande yttrande (SC/044 av den 26 maj 2016).

| 2.6 | Detta sammanhängande paket med förslag syftar till att nå ovan nämnda mål. Paketet om säkerheten på passagerarfartyg innehåller förslag om översyner av nästan alla europeiska säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg, utom det uteslutande tekniska direktiv 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg. |
| --- | --- |

2.6

Detta sammanhängande paket med förslag syftar till att nå ovan nämnda mål. Paketet om säkerheten på passagerarfartyg innehåller förslag om översyner av nästan alla europeiska säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg, utom det uteslutande tekniska direktiv 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg.

| 2.7 | Paketet omfattar följande tre förslag:






  — | Begränsning och förtydligande av tillämpningsområdet för direktiv 2009/45/EG (tekniska normer för passagerarfartyg i nationell trafik). |
| --- | --- | --- |

2.7

Paketet omfattar följande tre förslag:

—

Begränsning och förtydligande av tillämpningsområdet för direktiv 2009/45/EG (tekniska normer för passagerarfartyg i nationell trafik).

| — | Förbättring och förtydligande av rapporteringskraven enligt direktiv 98/41/EG (om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg) i förhållande till andra instrument (direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter och direktiv 2002/59/EG om ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen) samt undanröjande av överlappning med dessa områden. |
| --- | --- |

—

Förbättring och förtydligande av rapporteringskraven enligt direktiv 98/41/EG (om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg) i förhållande till andra instrument (direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter och direktiv 2002/59/EG om ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen) samt undanröjande av överlappning med dessa områden.

| — | Förtydligande och förenkling av EU-systemet för besiktningar och inspektioner av ro-ro-färjor (färjor som även kan transportera bilar och tåg utöver passagerare) samt av höghastighetspassagerarfartyg. |
| --- | --- |

—

Förtydligande och förenkling av EU-systemet för besiktningar och inspektioner av ro-ro-färjor (färjor som även kan transportera bilar och tåg utöver passagerare) samt av höghastighetspassagerarfartyg.

| 2.8 | Detta yttrande gäller det förstnämnda förslaget. |
| --- | --- |

2.8

Detta yttrande gäller det förstnämnda förslaget.

| 2.9 | Direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 är en omarbetning av direktiv 98/18/EG, som man var tvungen att upphäva för tydlighetens skull. Direktivet inför en enhetlig säkerhetsnivå för passagerarfartyg i inrikes trafik. Efter 15 år och efter att ha gjort en kontroll av ändamålsenligheten där behovet av en översyn blev tydligt bedömde dock kommissionen att det var nödvändigt att revidera direktivet – vilket EESK eftertryckligen stöder – för att förenkla och förtydliga de gällande kraven. |
| --- | --- |

2.9

Direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 är en omarbetning av direktiv 98/18/EG, som man var tvungen att upphäva för tydlighetens skull. Direktivet inför en enhetlig säkerhetsnivå för passagerarfartyg i inrikes trafik. Efter 15 år och efter att ha gjort en kontroll av ändamålsenligheten där behovet av en översyn blev tydligt bedömde dock kommissionen att det var nödvändigt att revidera direktivet – vilket EESK eftertryckligen stöder – för att förenkla och förtydliga de gällande kraven.

| 2.10 | EESK har aktivt deltagit i arbetet på området för sjösäkerhetslagstiftning genom att utarbeta flera yttranden i frågan. När det specifikt gäller frågan om säkerheten på passagerarfartyg är det värt att notera att kommittén den 29 maj 1996 antog ett yttrande om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (1), följt av ett yttrande den 11 december 2002 om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg och om en översyn av direktiv 98/18/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. Dessutom bör noteras att kommittén senare, den 16 januari 2008, förbehållslöst stödde förslaget om ovan nämnda omarbetning av direktiv 98/18/EG. |
| --- | --- |

2.10

EESK har aktivt deltagit i arbetet på området för sjösäkerhetslagstiftning genom att utarbeta flera yttranden i frågan. När det specifikt gäller frågan om säkerheten på passagerarfartyg är det värt att notera att kommittén den 29 maj 1996 antog ett yttrande om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (1), följt av ett yttrande den 11 december 2002 om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg och om en översyn av direktiv 98/18/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. Dessutom bör noteras att kommittén senare, den 16 januari 2008, förbehållslöst stödde förslaget om ovan nämnda omarbetning av direktiv 98/18/EG.

| 2.11 | Mot bakgrund av betydelsen av den översyn som kommissionen nu genomför vill kommittén betona att den lägger stor vikt vid en kontinuerlig förbättring av säkerheten på passagerarfartyg i inrikes trafik. |
| --- | --- |

2.11

Mot bakgrund av betydelsen av den översyn som kommissionen nu genomför vill kommittén betona att den lägger stor vikt vid en kontinuerlig förbättring av säkerheten på passagerarfartyg i inrikes trafik.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg är tillämpligt på fartyg av stål och likvärdiga material samt på höghastighetsfartyg, oavsett längd. Direktivet, som genomförts på EU-nivå och enbart är tillämpligt på inrikes fart, inför tekniska krav för fartygskonstruktion, stabilitet, brandskydd och livräddningsutrustning, baserat både på bestämmelserna i Solas-konventionen (den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss, 1974, med senare ändringar) och på vissa krav som kommit efter ett antal fartygsolyckor där människoliv gått förlorade, och det är därför det finns ett behov av att komma till rätta med den något fragmenterade lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.1

Direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg är tillämpligt på fartyg av stål och likvärdiga material samt på höghastighetsfartyg, oavsett längd. Direktivet, som genomförts på EU-nivå och enbart är tillämpligt på inrikes fart, inför tekniska krav för fartygskonstruktion, stabilitet, brandskydd och livräddningsutrustning, baserat både på bestämmelserna i Solas-konventionen (den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss, 1974, med senare ändringar) och på vissa krav som kommit efter ett antal fartygsolyckor där människoliv gått förlorade, och det är därför det finns ett behov av att komma till rätta med den något fragmenterade lagstiftningen.

| 3.2 | Efter en kontroll av ändamålsenligheten som genomfördes i linje med Refit (kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat) och agendan för bättre lagstiftning kom kommissionen till slutsatsen att det fanns utrymme för ytterligare förbättring av säkerhetsnivån, effektiviteten och proportionaliteten i ovan nämnda direktiv. Den föreslagna översynen syftade därför till att förenkla och rationalisera den befintliga rättsliga ramen, som trots att den uppfyller sina mål och förblir högst relevant behöver rensas från föråldrade, tvetydiga eller överlappande krav och definitioner. |
| --- | --- |

3.2

Efter en kontroll av ändamålsenligheten som genomfördes i linje med Refit (kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat) och agendan för bättre lagstiftning kom kommissionen till slutsatsen att det fanns utrymme för ytterligare förbättring av säkerhetsnivån, effektiviteten och proportionaliteten i ovan nämnda direktiv. Den föreslagna översynen syftade därför till att förenkla och rationalisera den befintliga rättsliga ramen, som trots att den uppfyller sina mål och förblir högst relevant behöver rensas från föråldrade, tvetydiga eller överlappande krav och definitioner.

| 3.3 | Kommissionen föreslår ett begränsat antal ändringar av det befintliga direktivet på följande områden:






  — | Undanta fartyg på under 24 meters längd från direktivets tillämpningsområde eftersom små fartyg främst byggs i andra material än stål och redan certifieras inom ramen för den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

3.3

Kommissionen föreslår ett begränsat antal ändringar av det befintliga direktivet på följande områden:

—

Undanta fartyg på under 24 meters längd från direktivets tillämpningsområde eftersom små fartyg främst byggs i andra material än stål och redan certifieras inom ramen för den nationella lagstiftningen.

| — | Förtydliga direktivets tillämpningsområde genom att specificera att aluminium är ett material som är likvärdigt stål (med konsekvenser för brandisoleringskrav) samt genom att förtydliga att försörjningsfartyg inom offshoresektorn för vindkraftparker undantas, liksom traditionella fartyg. |
| --- | --- |

—

Förtydliga direktivets tillämpningsområde genom att specificera att aluminium är ett material som är likvärdigt stål (med konsekvenser för brandisoleringskrav) samt genom att förtydliga att försörjningsfartyg inom offshoresektorn för vindkraftparker undantas, liksom traditionella fartyg.

| — | Förtydliga och förenkla definitionen av havsområden i direktiv 2009/45/EG och samtidigt stryka hänvisningen till ”där nödställda kan ta sig i land” liksom begreppet ”skyddad plats”. |
| --- | --- |

—

Förtydliga och förenkla definitionen av havsområden i direktiv 2009/45/EG och samtidigt stryka hänvisningen till ”där nödställda kan ta sig i land” liksom begreppet ”skyddad plats”.

| 3.4 | I Refit-rapporten rekommenderar man också att det ska tas fram riktlinjer eller normer för små fartyg och fartyg byggda i andra material än stål eller likvärdigt material, på grundval av funktionella krav i samband med en målbaserad standardram. |
| --- | --- |

3.4

I Refit-rapporten rekommenderar man också att det ska tas fram riktlinjer eller normer för små fartyg och fartyg byggda i andra material än stål eller likvärdigt material, på grundval av funktionella krav i samband med en målbaserad standardram.

| 3.5 | Slutligen är det värt att notera att kommissionens förslag syftar till att bibehålla den nuvarande gemensamma säkerhetsnivå som infördes genom direktiv 2009/45/EG för fartyg i inrikes fart inom EU:s vatten, vilket underlättar överföringen av fartyg mellan nationella register och möjliggör konkurrens på lika villkor för inrikes sjöfart. |
| --- | --- |

3.5

Slutligen är det värt att notera att kommissionens förslag syftar till att bibehålla den nuvarande gemensamma säkerhetsnivå som infördes genom direktiv 2009/45/EG för fartyg i inrikes fart inom EU:s vatten, vilket underlättar överföringen av fartyg mellan nationella register och möjliggör konkurrens på lika villkor för inrikes sjöfart.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK noterar att kontrollen av ändamålsenligheten av EU:s säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg mycket väl kan ha påverkats av bristen på data och efterlyser därför för framtiden bättre system för datainsamling och övervakning för att göra uppföljningen av genomförandet inom EU mer robust. |
| --- | --- |

4.1

EESK noterar att kontrollen av ändamålsenligheten av EU:s säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg mycket väl kan ha påverkats av bristen på data och efterlyser därför för framtiden bättre system för datainsamling och övervakning för att göra uppföljningen av genomförandet inom EU mer robust.

| 4.2 | Kommittén noterar anledningen till att små fartyg (under 24 meters längd) undantas från direktivets tillämpningsområde, men anser att tillämpningen på nya fartyg under 24 meters längd bör bibehållas. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén noterar anledningen till att små fartyg (under 24 meters längd) undantas från direktivets tillämpningsområde, men anser att tillämpningen på nya fartyg under 24 meters längd bör bibehållas.

| 4.3 | I Refit-rapporten samt i skäl 17 i direktiv 2009/45/EG anges det att EU:s normer sörjer för att personer med nedsatt rörlighet kan ta sig ombord på passagerarfartyg i inrikes trafik – något som rekommenderas men som inte är obligatoriskt i internationella normer. EESK ser mycket positivt på detta krav och anser att det bör gälla alla typer av passagerarfartyg i inrikes trafik. |
| --- | --- |

4.3

I Refit-rapporten samt i skäl 17 i direktiv 2009/45/EG anges det att EU:s normer sörjer för att personer med nedsatt rörlighet kan ta sig ombord på passagerarfartyg i inrikes trafik – något som rekommenderas men som inte är obligatoriskt i internationella normer. EESK ser mycket positivt på detta krav och anser att det bör gälla alla typer av passagerarfartyg i inrikes trafik.

| 4.4 | EESK anser också att det är viktigt att alla passagerare ombord på fartygen informeras om säkerheten ombord på fartyget. Det är av avgörande betydelse att se till att denna information också finns tillgänglig för personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser också att det är viktigt att alla passagerare ombord på fartygen informeras om säkerheten ombord på fartyget. Det är av avgörande betydelse att se till att denna information också finns tillgänglig för personer med funktionshinder.

5.   Särskilda kommentarer om de föreslagna ändringarna av direktiv 2009/45/EG

5.1   
  Artikel 2 – Definitioner

| 5.1.1 | Led h – Definitionen av ett ”nytt fartyg” som ett fartyg vars köl sträcktes eller som befann sig på motsvarande byggnadsstadium då eller efter 1 juli 1998 är föråldrad, men ingen ändring har föreslagits. |
| --- | --- |

5.1.1

Led h – Definitionen av ett ”nytt fartyg” som ett fartyg vars köl sträcktes eller som befann sig på motsvarande byggnadsstadium då eller efter 1 juli 1998 är föråldrad, men ingen ändring har föreslagits.

| 5.1.2 | Led u – Ändringen från ”värdstat” till ”hamnstat” förklaras inte. EESK rekommenderar att kommissionen ger en förklaring till denna ändring i terminologin och möjlig ändrad innebörd.
  Dessutom verkar direktivet på denna punkt inte göra någon åtskillnad mellan EU-flaggade fartyg och fartyg som inte är EU-flaggade, vilket kan få betydelse, eftersom fartygen i fråga utför sjöfartscabotage (rådets förordning (EEG) nr 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage)). |
| --- | --- |

5.1.2

Led u – Ändringen från ”värdstat” till ”hamnstat” förklaras inte. EESK rekommenderar att kommissionen ger en förklaring till denna ändring i terminologin och möjlig ändrad innebörd.

Dessutom verkar direktivet på denna punkt inte göra någon åtskillnad mellan EU-flaggade fartyg och fartyg som inte är EU-flaggade, vilket kan få betydelse, eftersom fartygen i fråga utför sjöfartscabotage (rådets förordning (EEG) nr 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage)).

| 5.1.3 | Led za (nytt) – Detta led förtydligar att ”likvärdigt material” betyder aluminiumlegering eller något annat obrännbart material som uppvisar hållfasthets- och integritetsegenskaper som motsvarar stålets efter att ha utsatts för tillämplig exponering enligt standardbrandprovet på grund av isoleringen. Eftersom vissa medlemsstater inte har certifierat fartyg i aluminium i linje med direktivet välkomnar EESK i princip detta förtydligande. EESK rekommenderar dock att motsvarande tekniska standard som finns i bilagan till direktiv 2009/45/EG förtydligas ytterligare i samarbete med nationella experter.
  Slutligen anser EESK att den nya definitionen av ”likvärdigt material”, särskilt hänvisningen till ”något annat obrännbart material”, skulle kunna skapa förvirring eftersom den inte tillräckligt klart anger vilken typ av material ett material ska motsvara för att omfattas av tillämpningsområdet för det ändrade direktivet. |
| --- | --- |

5.1.3

Led za (nytt) – Detta led förtydligar att ”likvärdigt material” betyder aluminiumlegering eller något annat obrännbart material som uppvisar hållfasthets- och integritetsegenskaper som motsvarar stålets efter att ha utsatts för tillämplig exponering enligt standardbrandprovet på grund av isoleringen. Eftersom vissa medlemsstater inte har certifierat fartyg i aluminium i linje med direktivet välkomnar EESK i princip detta förtydligande. EESK rekommenderar dock att motsvarande tekniska standard som finns i bilagan till direktiv 2009/45/EG förtydligas ytterligare i samarbete med nationella experter.

Slutligen anser EESK att den nya definitionen av ”likvärdigt material”, särskilt hänvisningen till ”något annat obrännbart material”, skulle kunna skapa förvirring eftersom den inte tillräckligt klart anger vilken typ av material ett material ska motsvara för att omfattas av tillämpningsområdet för det ändrade direktivet.

| 5.1.4 | Led zd (nytt) – Den föreslagna definitionen av ”fritidsfartyg/fritidsbåt” lyder ”ett fartyg som inte medför last och fler än 12 passagerare och som inte går i fraktfart, oavsett framdrivningssätt”. EESK anser att man för tydlighetens skull bör behålla formuleringen ”passagerare för affärsmässiga syften”. |
| --- | --- |

5.1.4

Led zd (nytt) – Den föreslagna definitionen av ”fritidsfartyg/fritidsbåt” lyder ”ett fartyg som inte medför last och fler än 12 passagerare och som inte går i fraktfart, oavsett framdrivningssätt”. EESK anser att man för tydlighetens skull bör behålla formuleringen ”passagerare för affärsmässiga syften”.

5.2   
  Artikel 3 – Tillämpningsområde

| 5.2.1 | Punkt 1 a [Detta direktiv gäller för] ”Nya och existerande passagerarfartyg med en längd av 24 m och däröver.” Förslaget om ändring av direktiv 2009/45/EG undantar alltså alla små fartyg, medan de gällande bestämmelserna bara undantar befintliga fartyg och inte ”nya” fartyg under 24 meter. Se punkt 5.1.1 ovan för definitionen av ”nytt fartyg”. |
| --- | --- |

5.2.1

Punkt 1 a [Detta direktiv gäller för] ”Nya och existerande passagerarfartyg med en längd av 24 m och däröver.” Förslaget om ändring av direktiv 2009/45/EG undantar alltså alla små fartyg, medan de gällande bestämmelserna bara undantar befintliga fartyg och inte ”nya” fartyg under 24 meter. Se punkt 5.1.1 ovan för definitionen av ”nytt fartyg”.

| 5.2.2 | Förklaringen till undantaget är att direktiv 2009/45/EG nu omfattar endast 70 av 1 950 mindre fartyg. |
| --- | --- |

5.2.2

Förklaringen till undantaget är att direktiv 2009/45/EG nu omfattar endast 70 av 1 950 mindre fartyg.

| 5.2.3 | En annan förklaring som anges för det föreslagna undantaget är subsidiaritetsprincipen. Eftersom dessa fartyg byggs för en rad olika användningsområden kommer det att bli en mycket stor utmaning att fastställa gemensamma regler och därför har medlemsstaterna en bättre utgångspunkt för att lagstifta. |
| --- | --- |

5.2.3

En annan förklaring som anges för det föreslagna undantaget är subsidiaritetsprincipen. Eftersom dessa fartyg byggs för en rad olika användningsområden kommer det att bli en mycket stor utmaning att fastställa gemensamma regler och därför har medlemsstaterna en bättre utgångspunkt för att lagstifta.

| 5.2.4 | EESK har svårt att förstå dessa argument. Om 96 % av småfartygsflottan inte omfattas av direktivet, eftersom de är byggda i andra material än stål eller likvärdiga material eller är fartyg som endast används i hamnområden osv., har undantaget av fartyg under 24 meters längd inget värde för dessa fartyg. Men vad händer då med resterande 4 %? |
| --- | --- |

5.2.4

EESK har svårt att förstå dessa argument. Om 96 % av småfartygsflottan inte omfattas av direktivet, eftersom de är byggda i andra material än stål eller likvärdiga material eller är fartyg som endast används i hamnområden osv., har undantaget av fartyg under 24 meters längd inget värde för dessa fartyg. Men vad händer då med resterande 4 %?

| 5.2.5 | Om harmoniserade bestämmelser inte lämpar sig för vissa fartyg under 24 meter har medlemsstaterna redan nu friheten att godkänna undantag genom artikel 9 i direktivet. Men om förslaget om ändring av direktivet godkänns på denna punkt kommer vissa fartyg på upp till 24 meters längd inte längre att omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

5.2.5

Om harmoniserade bestämmelser inte lämpar sig för vissa fartyg under 24 meter har medlemsstaterna redan nu friheten att godkänna undantag genom artikel 9 i direktivet. Men om förslaget om ändring av direktivet godkänns på denna punkt kommer vissa fartyg på upp till 24 meters längd inte längre att omfattas av direktivet.

| 5.2.6 | Ett passagerarfartyg på 24 meter är inte nödvändigtvis ett obetydligt fartyg, eftersom det kan ha närmare 250 passagerare ombord. Man skulle kunna hävda att passagerarna har samma rätt till säkerhet oberoende av om deras fartyg är 23,9 meter eller 24,1 meter långt. Av dessa anledningar anser EESK att tillämpningen på nya fartyg under 24 meters längd bör bibehållas och att medlemsstaterna kan fortsätta att tillåta undantag i de fall de anser detta lämpligt. |
| --- | --- |

5.2.6

Ett passagerarfartyg på 24 meter är inte nödvändigtvis ett obetydligt fartyg, eftersom det kan ha närmare 250 passagerare ombord. Man skulle kunna hävda att passagerarna har samma rätt till säkerhet oberoende av om deras fartyg är 23,9 meter eller 24,1 meter långt. Av dessa anledningar anser EESK att tillämpningen på nya fartyg under 24 meters längd bör bibehållas och att medlemsstaterna kan fortsätta att tillåta undantag i de fall de anser detta lämpligt.

5.3   
  Artikel 5

När det gäller ändringen av artikel 5.3 om inspektioner anser EESK att en hänvisning också bör göras till ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär inrikes trafik i enlighet med tillämpningsområdet för det nya förslaget till direktiv (COM(2016) 371 final) om upphävande av direktiv 1999/35/EG (se artikel 1). I syfte att ytterligare effektivisera de nationella förvaltningarnas inspektioner, maximera den tid som fartyget kan utnyttjas kommersiellt och undanröja eventuella överlappningar mellan de särskilda inspektionerna enligt förslaget till nytt direktiv (COM(2016) 371 final) om upphävande av direktiv 1999/35/EG och de besiktningar som krävs enligt artikel 12 föreslås det att

| — | ordet ”besiktning” ska ersättas med ”inspektion” i artikel 5, och |
| --- | --- |

—

ordet ”besiktning” ska ersättas med ”inspektion” i artikel 5, och

| — | att det görs en tydlig hänvisning i artikel 5 till inspektionskraven enligt förslaget till nytt direktiv (COM(2016) 371 final) om upphävande av direktiv 1999/35/EG. |
| --- | --- |

—

att det görs en tydlig hänvisning i artikel 5 till inspektionskraven enligt förslaget till nytt direktiv (COM(2016) 371 final) om upphävande av direktiv 1999/35/EG.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EGT C 212, 22.7.1996, s. 21.

1

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/172

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna

[COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)]

(2017/C 034/29)

| Föredragande: | Vladimír NOVOTNÝ |
| --- | --- |

Föredragande:

Vladimír NOVOTNÝ

| Remiss | Europaparlamentet, 09/06/2016 |
| --- | --- |
| | Europeiska unionens råd, 22/06/2016 |
| Rättslig grund | Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

  [COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)] |
| | |
| Ansvarig facksektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 06/10/2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19/10/2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 205/9/15 |

Remiss

Europaparlamentet, 09/06/2016

Europeiska unionens råd, 22/06/2016

Rättslig grund

Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 370 final – 2016/171(COD)]

Ansvarig facksektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

06/10/2016

Antagande vid plenarsessionen

19/10/2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

205/9/15

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén är övertygad om att den föreslagna ändringen kommer att leda till ökad säkerhet inom sjöfarten, särskilt för resande i EU:s vatten, och att den i händelse av fartygsolyckor kommer att bidra till ett effektivare räddningsarbete. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén är övertygad om att den föreslagna ändringen kommer att leda till ökad säkerhet inom sjöfarten, särskilt för resande i EU:s vatten, och att den i händelse av fartygsolyckor kommer att bidra till ett effektivare räddningsarbete.

| 1.2 | EESK stöder utökningen av uppgiftsregistreringen till att även omfatta information om nationalitet, eftersom detta i händelse av fartygsolyckor gör det möjligt att snabbare underrätta familjer om deras anhöriga ombord och undanröja osäkerhet kring vad som har hänt dem. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder utökningen av uppgiftsregistreringen till att även omfatta information om nationalitet, eftersom detta i händelse av fartygsolyckor gör det möjligt att snabbare underrätta familjer om deras anhöriga ombord och undanröja osäkerhet kring vad som har hänt dem.

| 1.3 | EESK framhåller de små transportföretagens problem och behovet av att bespara dem en ökad administrativ börda, i enlighet med resultaten av kommissionens samråd. Kommittén anser att förslaget garanterar att konkurrensen kan fortsätta att ske på lika villkor i EU:s vatten för alla operatörer. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller de små transportföretagens problem och behovet av att bespara dem en ökad administrativ börda, i enlighet med resultaten av kommissionens samråd. Kommittén anser att förslaget garanterar att konkurrensen kan fortsätta att ske på lika villkor i EU:s vatten för alla operatörer.

| 1.4 | EESK uppskattar att förslaget till direktiv åtföljs av en genomförandeplan som innehåller en förteckning över de åtgärder som krävs för genomförandet av förenklingsåtgärderna och identifierar de främsta tekniska, rättsliga och tidsrelaterade utmaningarna för införandet av de nya förfarandena. |
| --- | --- |

1.4

EESK uppskattar att förslaget till direktiv åtföljs av en genomförandeplan som innehåller en förteckning över de åtgärder som krävs för genomförandet av förenklingsåtgärderna och identifierar de främsta tekniska, rättsliga och tidsrelaterade utmaningarna för införandet av de nya förfarandena.

| 1.5 | EESK välkomnar förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG som ett betydande bidrag till genomförandet av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och programmet för att förbättra EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.5

EESK välkomnar förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG som ett betydande bidrag till genomförandet av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och programmet för att förbättra EU-lagstiftningen.

2.   Inledning

| 2.1 | I anslutning till kontrollen av ändamålsenligheten hos EU:s lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg lägger kommissionen fram ett antal förslag för att förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg. Syftet är att undvika eventuell överlappning av skyldigheter och bristande samstämmighet mellan olika rättsakter, samtidigt som man upprätthåller EU:s regler och ser till att de genomförs korrekt. |
| --- | --- |

2.1

I anslutning till kontrollen av ändamålsenligheten hos EU:s lagstiftning om säkerheten på passagerarfartyg lägger kommissionen fram ett antal förslag för att förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg. Syftet är att undvika eventuell överlappning av skyldigheter och bristande samstämmighet mellan olika rättsakter, samtidigt som man upprätthåller EU:s regler och ser till att de genomförs korrekt.

| 2.2 | Målet med förslagen – som omfattar en ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg, ett förslag till direktiv som ersätter direktiv 1999/35/EG om besiktningar av ro-ro-passagerarfartyg i reguljär trafik samt i synnerhet en ändring av direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg – är att skapa en tydlig, enkel och aktuell rättslig ram som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att på så sätt generellt höja säkerhetsnivån inom sjöfarten. |
| --- | --- |

2.2

Målet med förslagen – som omfattar en ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg, ett förslag till direktiv som ersätter direktiv 1999/35/EG om besiktningar av ro-ro-passagerarfartyg i reguljär trafik samt i synnerhet en ändring av direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg – är att skapa en tydlig, enkel och aktuell rättslig ram som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att på så sätt generellt höja säkerhetsnivån inom sjöfarten.

| 2.3 | De föreslagna ändringarna är ett led i kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och är ett bidrag till programmet för att förbättra EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.3

De föreslagna ändringarna är ett led i kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och är ett bidrag till programmet för att förbättra EU-lagstiftningen.

| 2.4 | Förslaget ligger i linje med kommissionens agenda för bättre lagstiftning genom att den befintliga lagstiftningen blir enkel och tydlig, inte skapar onödiga bördor och håller jämna steg med den politiska, sociala och tekniska utvecklingen. Förslaget är också ett led i strävan att motsvara målen för 2018 års strategi för sjöfarten genom att färjeförbindelser av hög kvalitet säkerställs för reguljär persontransport inom EU. |
| --- | --- |

2.4

Förslaget ligger i linje med kommissionens agenda för bättre lagstiftning genom att den befintliga lagstiftningen blir enkel och tydlig, inte skapar onödiga bördor och håller jämna steg med den politiska, sociala och tekniska utvecklingen. Förslaget är också ett led i strävan att motsvara målen för 2018 års strategi för sjöfarten genom att färjeförbindelser av hög kvalitet säkerställs för reguljär persontransport inom EU.

3.   Kommissionens dokument

| 3.1 | Enligt rådets direktiv 98/41/EG ska alla passagerare och alla besättningsmedlemmar på passagerarfartyg som ankommer till och avgår från EU-hamnar räknas och registreras. Enligt gällande krav ska dessa uppgifter lagras i företagets informationssystem och alltid finnas lätt tillgängliga för överföring till den behöriga säkerhetsmyndighet som ansvarar för sök- och räddningsinsatser. De registrerade uppgifterna omfattar inte alltid information om nationalitet (utöver namn, ålder och kön), vilket gör det svårare för hjälpen att nå ut till eventuella offer och deras anhöriga. |
| --- | --- |

3.1

Enligt rådets direktiv 98/41/EG ska alla passagerare och alla besättningsmedlemmar på passagerarfartyg som ankommer till och avgår från EU-hamnar räknas och registreras. Enligt gällande krav ska dessa uppgifter lagras i företagets informationssystem och alltid finnas lätt tillgängliga för överföring till den behöriga säkerhetsmyndighet som ansvarar för sök- och räddningsinsatser. De registrerade uppgifterna omfattar inte alltid information om nationalitet (utöver namn, ålder och kön), vilket gör det svårare för hjälpen att nå ut till eventuella offer och deras anhöriga.

| 3.2 | Operatörer som redan överfört dessa uppgifter till den enda nationella kontaktpunkten måste därför lämna uppgifterna två gånger. Den befintliga lagstiftningen beaktar inte utvecklingen av system som SafeSeaNet och den enda nationella kontaktpunkten, och kräver att den behöriga nationella myndigheten ska kontakta företaget i en nödsituation. Detta överensstämmer helt med kommissionens Refit-program och syftar till att utnyttja digitaliseringspotentialen för registrering, överföring, tillträde till och skydd av uppgifter. |
| --- | --- |

3.2

Operatörer som redan överfört dessa uppgifter till den enda nationella kontaktpunkten måste därför lämna uppgifterna två gånger. Den befintliga lagstiftningen beaktar inte utvecklingen av system som SafeSeaNet och den enda nationella kontaktpunkten, och kräver att den behöriga nationella myndigheten ska kontakta företaget i en nödsituation. Detta överensstämmer helt med kommissionens Refit-program och syftar till att utnyttja digitaliseringspotentialen för registrering, överföring, tillträde till och skydd av uppgifter.

| 3.3 | Effektiva sök- och räddningsinsatser kräver en omedelbar tillgång till korrekta uppgifter avseende personer ombord. Detta garanteras inte i tillräcklig utsträckning av det gällande direktivet. Kommissionen föreslår därför att de befintliga kraven vad gäller räkning och registrering av passagerare och besättningsmedlemmar ombord på passagerarfartyg ska uppdateras, förtydligas och förenklas för att förbättra den säkerhetsnivå de tillhandahåller. |
| --- | --- |

3.3

Effektiva sök- och räddningsinsatser kräver en omedelbar tillgång till korrekta uppgifter avseende personer ombord. Detta garanteras inte i tillräcklig utsträckning av det gällande direktivet. Kommissionen föreslår därför att de befintliga kraven vad gäller räkning och registrering av passagerare och besättningsmedlemmar ombord på passagerarfartyg ska uppdateras, förtydligas och förenklas för att förbättra den säkerhetsnivå de tillhandahåller.

| 3.4 | Kravet i förslaget på att registrera uppgifter om ombordvarande personer i ett befintligt elektroniskt system (som i en nödsituation gör att uppgifterna omedelbart finns tillgängliga för den behöriga myndigheten) utgör ett steg framåt i förhållande till den nuvarande säkerhetsnivån utan att det ger upphov till betydande kostnader för operatörerna och de behöriga förvaltningarna. |
| --- | --- |

3.4

Kravet i förslaget på att registrera uppgifter om ombordvarande personer i ett befintligt elektroniskt system (som i en nödsituation gör att uppgifterna omedelbart finns tillgängliga för den behöriga myndigheten) utgör ett steg framåt i förhållande till den nuvarande säkerhetsnivån utan att det ger upphov till betydande kostnader för operatörerna och de behöriga förvaltningarna.

| 3.5 | Kommissionen föreslår att kravet på dubbel rapportering av passagerare avskaffas och att befintliga rapporteringskrav harmoniseras för alla operatörer genom att uppgifter om antalet personer ombord kan registreras i ett befintligt elektroniskt system. I en nödsituation eller vid en olycka gör detta det möjligt att omedelbart överföra uppgifter till den behöriga myndigheten i stället för att hämta dem från företagets system, före avgången från eller ankomsten till en anlöpshamn i EU. Det leder också till att de nödvändiga uppgifterna om besättningsmedlemmar och passagerare – för varje resa längre än 20 sjömil – registreras i samma elektroniska system i stället för i företagets system, före avgången från eller ankomsten till en anlöpshamn i EU. |
| --- | --- |

3.5

Kommissionen föreslår att kravet på dubbel rapportering av passagerare avskaffas och att befintliga rapporteringskrav harmoniseras för alla operatörer genom att uppgifter om antalet personer ombord kan registreras i ett befintligt elektroniskt system. I en nödsituation eller vid en olycka gör detta det möjligt att omedelbart överföra uppgifter till den behöriga myndigheten i stället för att hämta dem från företagets system, före avgången från eller ankomsten till en anlöpshamn i EU. Det leder också till att de nödvändiga uppgifterna om besättningsmedlemmar och passagerare – för varje resa längre än 20 sjömil – registreras i samma elektroniska system i stället för i företagets system, före avgången från eller ankomsten till en anlöpshamn i EU.

| 3.6 | Vidare föreslår kommissionen följande bestämmelser: undvikande av överlappningar samt krav – för varje resa längre än 20 sjömil – på att passagerarnas nationalitet ska registreras och överföras till den behöriga myndigheten med hjälp av samma system och kriterier som gäller för registrering och överföring av de uppgifter som redan krävs avseende namn, ålder osv., klargörande av definitionerna av passagerarregistreringskraven enligt direktiv 98/41/EG, t.ex. resans längd, avskaffande av kravet i direktiv 98/41/EG på godkännande av passagerarregistreringssystemen, samt rationalisering av rapporteringssystemet vad gäller undantag och likvärdighet i direktiven 2009/45/EG och 98/41/EG. Förslaget förtydligar dessutom motsvarande definitioner och krav i direktiv 98/41/EG. |
| --- | --- |

3.6

Vidare föreslår kommissionen följande bestämmelser: undvikande av överlappningar samt krav – för varje resa längre än 20 sjömil – på att passagerarnas nationalitet ska registreras och överföras till den behöriga myndigheten med hjälp av samma system och kriterier som gäller för registrering och överföring av de uppgifter som redan krävs avseende namn, ålder osv., klargörande av definitionerna av passagerarregistreringskraven enligt direktiv 98/41/EG, t.ex. resans längd, avskaffande av kravet i direktiv 98/41/EG på godkännande av passagerarregistreringssystemen, samt rationalisering av rapporteringssystemet vad gäller undantag och likvärdighet i direktiven 2009/45/EG och 98/41/EG. Förslaget förtydligar dessutom motsvarande definitioner och krav i direktiv 98/41/EG.

| 3.7 | Förslaget garanterar att konkurrensen kan fortsätta att ske på lika villkor i EU:s vatten för alla operatörer. |
| --- | --- |

3.7

Förslaget garanterar att konkurrensen kan fortsätta att ske på lika villkor i EU:s vatten för alla operatörer.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG som ett betydande bidrag till genomförandet av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och programmet för att förbättra EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG som ett betydande bidrag till genomförandet av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och programmet för att förbättra EU-lagstiftningen.

| 4.2 | EESK anser att de föreslagna ändringarna om rapportering med hjälp av moderna metoder för elektronisk kommunikation är motiverade och att de kommer att leda till ett mer ändamålsenligt och effektivt system för registrering och rapportering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg. |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att de föreslagna ändringarna om rapportering med hjälp av moderna metoder för elektronisk kommunikation är motiverade och att de kommer att leda till ett mer ändamålsenligt och effektivt system för registrering och rapportering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg.

| 4.3 | Kommittén är övertygad om att den föreslagna ändringen kommer att leda till ökad säkerhet inom sjöfarten i EU:s vatten, och att den i händelse av fartygsolyckor kommer att bidra till ett effektivare räddningsarbete. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén är övertygad om att den föreslagna ändringen kommer att leda till ökad säkerhet inom sjöfarten i EU:s vatten, och att den i händelse av fartygsolyckor kommer att bidra till ett effektivare räddningsarbete.

| 4.4 | EESK stöder utökningen av uppgiftsregistreringen till att även omfatta information om nationalitet, eftersom detta i händelse av fartygsolyckor gör det möjligt att snabbare underrätta familjer om deras anhöriga ombord och undanröja osäkerhet kring vad som har hänt dem. |
| --- | --- |

4.4

EESK stöder utökningen av uppgiftsregistreringen till att även omfatta information om nationalitet, eftersom detta i händelse av fartygsolyckor gör det möjligt att snabbare underrätta familjer om deras anhöriga ombord och undanröja osäkerhet kring vad som har hänt dem.

| 4.5 | EESK uppskattar kommissionens strategi, där man under arbetet med förslaget till ändring av direktivet genomförde ett riktat samråd med yrkesverksamma från transportföretagen samt med företrädare för den resande allmänheten. Resultatet av detta samråd har sammanfattats och utvärderats i kommissionens arbetsdokument, som har bifogats till förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG. Slutsatserna av samrådet har införlivats i förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

4.5

EESK uppskattar kommissionens strategi, där man under arbetet med förslaget till ändring av direktivet genomförde ett riktat samråd med yrkesverksamma från transportföretagen samt med företrädare för den resande allmänheten. Resultatet av detta samråd har sammanfattats och utvärderats i kommissionens arbetsdokument, som har bifogats till förslaget till ändring av rådets direktiv 98/41/EG. Slutsatserna av samrådet har införlivats i förslaget till direktiv.

| 4.6 | EESK anser att det är nödvändigt att stärka skyddet av de personuppgifter som omfattas av registreringen och fullständigt modernisera direktiv 98/41/EG för att följa den rättsliga utvecklingen på området för skydd av personuppgifter, särskilt förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

4.6

EESK anser att det är nödvändigt att stärka skyddet av de personuppgifter som omfattas av registreringen och fullständigt modernisera direktiv 98/41/EG för att följa den rättsliga utvecklingen på området för skydd av personuppgifter, särskilt förordning (EU) 2016/679.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Liksom kommissionen anser EESK att man bör finna en balans mellan skyddet av personuppgifter och kraven om begränsad tillgång till sådana uppgifter som på begäran ska lämnas till de behöriga nationella myndigheterna (den mekanism för informationsutbyte som ska användas i en nödsituation eller i efterverkningarna av en olycka är systemet SafeSeaNet, som anges i direktiv 2002/59/EG). Precis som den enda nationella kontaktpunkten baseras SafeSeaNet på EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter och omfattar klart definierade säkerhetsbestämmelser och åtkomsträttigheter. EESK rekommenderar att förslaget till direktiv ska innehålla mer ingående information om hur länge uppgifterna lagras. |
| --- | --- |

5.1

Liksom kommissionen anser EESK att man bör finna en balans mellan skyddet av personuppgifter och kraven om begränsad tillgång till sådana uppgifter som på begäran ska lämnas till de behöriga nationella myndigheterna (den mekanism för informationsutbyte som ska användas i en nödsituation eller i efterverkningarna av en olycka är systemet SafeSeaNet, som anges i direktiv 2002/59/EG). Precis som den enda nationella kontaktpunkten baseras SafeSeaNet på EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter och omfattar klart definierade säkerhetsbestämmelser och åtkomsträttigheter. EESK rekommenderar att förslaget till direktiv ska innehålla mer ingående information om hur länge uppgifterna lagras.

| 5.2 | Den föreslagna överföringen till den enda nationella kontaktpunkten bör enligt EESK noggrant upprätthålla sekretesskraven (enligt definitionen i artikel 8 i direktiv 2010/65/EU) och överensstämma med EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

5.2

Den föreslagna överföringen till den enda nationella kontaktpunkten bör enligt EESK noggrant upprätthålla sekretesskraven (enligt definitionen i artikel 8 i direktiv 2010/65/EU) och överensstämma med EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter.

| 5.3 | EESK framhåller de små transportföretagens problem och behovet av att bespara dem en ökad administrativ börda, i enlighet med resultaten av kommissionens samråd. Därför stöder EESK kommissionens förslag, som bör göra det möjligt för småföretagare att fullgöra sin registreringsplikt via en internetanslutning som ett billigare och mer flexibelt alternativ, eller välja att överföra uppgifterna om antalet personer ombord via det automatiska informationssystemet, ett maritimt kommunikationssystem baserat på överföring av VHF-radiosignaler (Very High Frequency). Detta skulle göra det möjligt för den lokala centralen för sök- och räddningstjänster att på ett enkelt sätt få information om antalet personer ombord, oavsett tidpunkt och om det finns en kontaktperson. |
| --- | --- |

5.3

EESK framhåller de små transportföretagens problem och behovet av att bespara dem en ökad administrativ börda, i enlighet med resultaten av kommissionens samråd. Därför stöder EESK kommissionens förslag, som bör göra det möjligt för småföretagare att fullgöra sin registreringsplikt via en internetanslutning som ett billigare och mer flexibelt alternativ, eller välja att överföra uppgifterna om antalet personer ombord via det automatiska informationssystemet, ett maritimt kommunikationssystem baserat på överföring av VHF-radiosignaler (Very High Frequency). Detta skulle göra det möjligt för den lokala centralen för sök- och räddningstjänster att på ett enkelt sätt få information om antalet personer ombord, oavsett tidpunkt och om det finns en kontaktperson.

| 5.4 | EESK uppskattar att förslaget till direktiv åtföljs av en genomförandeplan som innehåller en förteckning över de åtgärder som krävs för genomförandet av förenklingsåtgärderna och identifierar de främsta tekniska, rättsliga och tidsrelaterade utmaningarna för införandet av de nya förfarandena. |
| --- | --- |

5.4

EESK uppskattar att förslaget till direktiv åtföljs av en genomförandeplan som innehåller en förteckning över de åtgärder som krävs för genomförandet av förenklingsåtgärderna och identifierar de främsta tekniska, rättsliga och tidsrelaterade utmaningarna för införandet av de nya förfarandena.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/176

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG

[COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)]

(2017/C 034/30)

| Föredragande: | Jan SIMONS |
| --- | --- |

Föredragande:

Jan SIMONS

| Remiss | Europaparlamentet, 9.6.2016
  Europeiska unionens råd, 22.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | [COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 6.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 222/2/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.6.2016

Europeiska unionens råd, 22.6.2016

Rättslig grund

Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 371 final – 2016/0172 (COD)]

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

6.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

222/2/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar i stort syftena med kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), vars övergripande mål är att skapa ett tydligt, enkelt och konsekvent regelverk för säkerheten på passagerarfartyg som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att därmed generellt höja säkerhetsnivån för passagerare och besättning. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar i stort syftena med kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), vars övergripande mål är att skapa ett tydligt, enkelt och konsekvent regelverk för säkerheten på passagerarfartyg som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att därmed generellt höja säkerhetsnivån för passagerare och besättning.

| 1.2 | EESK lägger stor vikt vid att ha ett inspektionssystem inom EU som gäller för passagerarfartyg i inrikes och/eller internationell trafik och som innebär lika villkor för alla passagerarfartyg i EU:s vatten, oavsett deras flagg. EESK anser emellertid att EU främst bör sträva efter att bibehålla lämpliga normer i fråga om sjösäkerhet och skydd av den marina miljön på global nivå, som också ska gälla för fartyg som bedriver handel i EU:s vatten. |
| --- | --- |

1.2

EESK lägger stor vikt vid att ha ett inspektionssystem inom EU som gäller för passagerarfartyg i inrikes och/eller internationell trafik och som innebär lika villkor för alla passagerarfartyg i EU:s vatten, oavsett deras flagg. EESK anser emellertid att EU främst bör sträva efter att bibehålla lämpliga normer i fråga om sjösäkerhet och skydd av den marina miljön på global nivå, som också ska gälla för fartyg som bedriver handel i EU:s vatten.

| 1.3 | Vidare anser EESK att det krävs ytterligare förtydliganden och bestämmelser i det nya förslaget till direktiv om man ska kunna undvika onödiga inspektioner och ytterligare omotiverade bördor för medlemsstaternas myndigheter, minimering av fartygs kommersiella verksamhet eller ytterligare utmattning för besättningarna. Bland annat bör man göra följande:






  — | Undvika onödig överlappning i inspektioner mellan det nya förslaget till direktiv och direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll. |
| --- | --- | --- |

1.3

Vidare anser EESK att det krävs ytterligare förtydliganden och bestämmelser i det nya förslaget till direktiv om man ska kunna undvika onödiga inspektioner och ytterligare omotiverade bördor för medlemsstaternas myndigheter, minimering av fartygs kommersiella verksamhet eller ytterligare utmattning för besättningarna. Bland annat bör man göra följande:

—

Undvika onödig överlappning i inspektioner mellan det nya förslaget till direktiv och direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll.

| — | Säkerställa en lämplig samordning mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter vid schemaläggning av inspektioner. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en lämplig samordning mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter vid schemaläggning av inspektioner.

| 1.4 | Det nya förslaget till direktiv ska minska utmattningen för fartygens besättningar. EESK anser att detta är en god föresats, men framhåller att det är mycket viktigt för sjösäkerheten att minimikraven för sjöfolks arbete ombord, inbegripet den medicinska certifiering och utbildningscertifiering som omfattas av STCW–konventionen (den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning) efterlevs. Efterlevandet bör säkerställas i enlighet med befintliga internationella konventioner, såsom 2006 års konvention om arbete till sjöss som har införlivats i EU–rätten genom rådets direktiv 2009/13/EG. |
| --- | --- |

1.4

Det nya förslaget till direktiv ska minska utmattningen för fartygens besättningar. EESK anser att detta är en god föresats, men framhåller att det är mycket viktigt för sjösäkerheten att minimikraven för sjöfolks arbete ombord, inbegripet den medicinska certifiering och utbildningscertifiering som omfattas av STCW–konventionen (den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning) efterlevs. Efterlevandet bör säkerställas i enlighet med befintliga internationella konventioner, såsom 2006 års konvention om arbete till sjöss som har införlivats i EU–rätten genom rådets direktiv 2009/13/EG.

| 1.5 | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar EESK att det stora antalet förtydligande bestämmelser kommer att innebära att både medlemsstaterna och rederierna ändrar sina nuvarande förfaranden. EESK stöder därför den roll som Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) spelar och användning av den befintliga expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som ingår i sjösäkerhetsgruppen (Maritime Safety Group), eftersom detta kan underlätta genomförandet och införlivandet i samarbete med de motsvarande expertgrupper som hanterar hamnstatskontroller och upprättandet av systemet med en enda nationell kontaktpunkt. |
| --- | --- |

1.5

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar EESK att det stora antalet förtydligande bestämmelser kommer att innebära att både medlemsstaterna och rederierna ändrar sina nuvarande förfaranden. EESK stöder därför den roll som Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) spelar och användning av den befintliga expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som ingår i sjösäkerhetsgruppen (Maritime Safety Group), eftersom detta kan underlätta genomförandet och införlivandet i samarbete med de motsvarande expertgrupper som hanterar hamnstatskontroller och upprättandet av systemet med en enda nationell kontaktpunkt.

| 1.6 | EESK har sju specifika tekniska kommentarer som presenteras i avsnitt 5 i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.6

EESK har sju specifika tekniska kommentarer som presenteras i avsnitt 5 i detta yttrande.

2.   Inledning

| 2.1 | Europas geografiska utformning som en stor halvö ger en fingervisning om hur avgörande sjötransporter såsom passagerarfartyg är. Mer än 400 miljoner människor passerar EU:s hamnar varje år och 120 miljoner transporteras med passagerarfartyg i inrikes fart. Det är därför viktigt att garantera högsta möjliga säkerhetsstandard i EU:s vatten. Lagstiftningen om fartygssäkerhet har stor inverkan på exempelvis miljön, arbetsrätten, EU-medborgarnas rörlighet och underlättandet av handel med passagerarfartyg, eftersom de senare måste uppfylla samma krav i hela EU. |
| --- | --- |

2.1

Europas geografiska utformning som en stor halvö ger en fingervisning om hur avgörande sjötransporter såsom passagerarfartyg är. Mer än 400 miljoner människor passerar EU:s hamnar varje år och 120 miljoner transporteras med passagerarfartyg i inrikes fart. Det är därför viktigt att garantera högsta möjliga säkerhetsstandard i EU:s vatten. Lagstiftningen om fartygssäkerhet har stor inverkan på exempelvis miljön, arbetsrätten, EU-medborgarnas rörlighet och underlättandet av handel med passagerarfartyg, eftersom de senare måste uppfylla samma krav i hela EU.

| 2.2 | De flesta, särskilt de med intresse för sjöfart, kommer ihåg de tragiska olyckorna som inträffade på färjorna Herald of Free Enterprise 1987 och Estonia natten mellan den 27 och den 28 september 1994. Den förstnämnda färjan var på väg från Zeebrugge i Belgien och den senare var på väg från Tallinn till Stockholm när den sjönk utanför Finlands kust. Herald of Free Enterprise gick på en sandbank och 193 personer omkom. I Estoniaolyckan omkom ett rekordstort antal: 852 personer. Båda olyckorna orsakades av problem med bogvisiret, genom vilket passagerare och fordon lastas av och på (roll-on-roll-off, vilket gett upphov till begreppet ro-ro-fartyg). På den ena färjan hade det inte stängts helt och hållet, och på den andra slets det av i en våldsam storm. I båda fallen tog fartygen in vatten, fick slagsida och kapsejsade inom en halvtimme. |
| --- | --- |

2.2

De flesta, särskilt de med intresse för sjöfart, kommer ihåg de tragiska olyckorna som inträffade på färjorna Herald of Free Enterprise 1987 och Estonia natten mellan den 27 och den 28 september 1994. Den förstnämnda färjan var på väg från Zeebrugge i Belgien och den senare var på väg från Tallinn till Stockholm när den sjönk utanför Finlands kust. Herald of Free Enterprise gick på en sandbank och 193 personer omkom. I Estoniaolyckan omkom ett rekordstort antal: 852 personer. Båda olyckorna orsakades av problem med bogvisiret, genom vilket passagerare och fordon lastas av och på (roll-on-roll-off, vilket gett upphov till begreppet ro-ro-fartyg). På den ena färjan hade det inte stängts helt och hållet, och på den andra slets det av i en våldsam storm. I båda fallen tog fartygen in vatten, fick slagsida och kapsejsade inom en halvtimme.

| 2.3 | Efter Estoniaolyckan gjorde Internationella sjöfartsorganisationen ett antal ändringar i den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas-konventionen). Bland annat infördes krav på bättre stabilitet hos skadade ro-ro-fartyg. |
| --- | --- |

2.3

Efter Estoniaolyckan gjorde Internationella sjöfartsorganisationen ett antal ändringar i den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas-konventionen). Bland annat infördes krav på bättre stabilitet hos skadade ro-ro-fartyg.

| 2.4 | Olyckor fortsätter emellertid att inträffa, vilket under de senaste tjugo åren lett till nya europeiska regler för säkerheten på passagerarfartyg, bland annat specifika bestämmelser om passagerarlistor, Solas-konventionen för internationella resor – som också omfattar resor mellan två eller fler medlemsstater – samt ett stort antal EU-bestämmelser för inrikes resor. |
| --- | --- |

2.4

Olyckor fortsätter emellertid att inträffa, vilket under de senaste tjugo åren lett till nya europeiska regler för säkerheten på passagerarfartyg, bland annat specifika bestämmelser om passagerarlistor, Solas-konventionen för internationella resor – som också omfattar resor mellan två eller fler medlemsstater – samt ett stort antal EU-bestämmelser för inrikes resor.

| 2.5 | Förslagen har utformats inom ramen för det Refit-program som kommissionen genomfört i fråga om säkerhetslagstiftningen för passagerarfartyg. Förkortningen Refit avser programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Regulatory Fitness and Performance). |
| --- | --- |

2.5

Förslagen har utformats inom ramen för det Refit-program som kommissionen genomfört i fråga om säkerhetslagstiftningen för passagerarfartyg. Förkortningen Refit avser programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Regulatory Fitness and Performance).

| 2.6 | Målet var att så långt möjligt förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg för att






  — | bibehålla EU:s regler endast där så är nödvändigt och proportionerligt, |
| --- | --- | --- |

2.6

Målet var att så långt möjligt förenkla och rationalisera EU:s befintliga regelverk om säkerheten på passagerarfartyg för att

—

bibehålla EU:s regler endast där så är nödvändigt och proportionerligt,

| — | säkerställa att reglerna genomförs korrekt och enhetligt, och |
| --- | --- |

—

säkerställa att reglerna genomförs korrekt och enhetligt, och

| — | undanröja överlappning och inkonsekvenser. |
| --- | --- |

—

undanröja överlappning och inkonsekvenser.

Dessa mål återspeglar de rekommendationer om Refit som EESK gjorde i ett nyligen offentliggjort förberedande yttrande (SC/044 av den 26 maj 2016).

| 2.7 | Detta sammanhängande paket med förslag syftar till att nå ovan nämnda mål.
  Paketet om säkerheten på passagerarfartyg innehåller förslag om översyner av nästan alla europeiska säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg, utom det uteslutande tekniska direktivet 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg. |
| --- | --- |

2.7

Detta sammanhängande paket med förslag syftar till att nå ovan nämnda mål.

Paketet om säkerheten på passagerarfartyg innehåller förslag om översyner av nästan alla europeiska säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg, utom det uteslutande tekniska direktivet 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg.

| 2.8 | Paketet omfattar följande tre förslag:






  — | Begränsning och förtydligande av tillämpningsområdet för direktiv 2009/45/EG (tekniska normer för passagerarfartyg i nationell trafik). |
| --- | --- | --- |

2.8

Paketet omfattar följande tre förslag:

—

Begränsning och förtydligande av tillämpningsområdet för direktiv 2009/45/EG (tekniska normer för passagerarfartyg i nationell trafik).

| — | Förbättring och förtydligande av rapporteringskraven enligt direktiv 98/41/EG (om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg) i förhållande till andra instrument (direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter och direktiv 2002/59/EG om ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen) samt eliminering av överlappning med dessa områden. |
| --- | --- |

—

Förbättring och förtydligande av rapporteringskraven enligt direktiv 98/41/EG (om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg) i förhållande till andra instrument (direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter och direktiv 2002/59/EG om ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen) samt eliminering av överlappning med dessa områden.

| — | Förtydligande och förenkling av EU-systemet för besiktningar och inspektioner av ro-ro-färjor (färjor som även kan transportera bilar och tåg utöver passagerare) samt av höghastighetspassagerarfartyg. |
| --- | --- |

—

Förtydligande och förenkling av EU-systemet för besiktningar och inspektioner av ro-ro-färjor (färjor som även kan transportera bilar och tåg utöver passagerare) samt av höghastighetspassagerarfartyg.

| 2.9 | Detta yttrande gäller det sistnämnda förslaget. |
| --- | --- |

2.9

Detta yttrande gäller det sistnämnda förslaget.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag om ett inspektionssystem

| 3.1 | Förslagets syfte är att förtydliga och förenkla EU:s system för besiktningar och inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg, vilka för närvarande utförs i enlighet med direktiv 1999/35/EG (obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik) och direktiv 2009/16/EG (hamnstatskontroll). |
| --- | --- |

3.1

Förslagets syfte är att förtydliga och förenkla EU:s system för besiktningar och inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg, vilka för närvarande utförs i enlighet med direktiv 1999/35/EG (obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik) och direktiv 2009/16/EG (hamnstatskontroll).

| 3.2 | Förslaget är i linje med direktiven 2009/21/EG och 2009/45/EG (om flaggstatsbesiktningar av fartyg i internationell respektive inrikes trafik). Även här förefaller det som om direktivets tillämpning varierar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2

Förslaget är i linje med direktiven 2009/21/EG och 2009/45/EG (om flaggstatsbesiktningar av fartyg i internationell respektive inrikes trafik). Även här förefaller det som om direktivets tillämpning varierar mellan medlemsstaterna.

| 3.3 | I förslaget anges att begreppet ”värdstat” bör tas bort (enligt direktiv 1999/35/EG är det värdstaten eller den stat där fartyget är verksamt, under ett annat lands flagg, som bär ansvaret för inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg). Inspektionerna föreslås i stället integreras med flaggstats- och hamnsstatsinspektioner. Slutligen avser man att förtydliga när de två årliga inspektioner som krävs enligt nuvarande direktiv 1999/35/EG ska äga rum. |
| --- | --- |

3.3

I förslaget anges att begreppet ”värdstat” bör tas bort (enligt direktiv 1999/35/EG är det värdstaten eller den stat där fartyget är verksamt, under ett annat lands flagg, som bär ansvaret för inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg). Inspektionerna föreslås i stället integreras med flaggstats- och hamnsstatsinspektioner. Slutligen avser man att förtydliga när de två årliga inspektioner som krävs enligt nuvarande direktiv 1999/35/EG ska äga rum.

| 3.4 | Därför föreslås att direktiv 2009/16/EG ändras och att direktiv 1999/35/EG upphävs samt att dessa ersätts med ett nytt direktiv. De viktigaste åtgärderna i det nya direktivet är följande:






  — | Att begränsa direktivets tillämpningsområde till ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som används i reguljär trafik mellan hamnar i en medlemsstat eller mellan en hamn i en medlemsstat och en hamn i ett tredjeland när fartyget för den berörda medlemsstatens flagg. |
| --- | --- | --- |

3.4

Därför föreslås att direktiv 2009/16/EG ändras och att direktiv 1999/35/EG upphävs samt att dessa ersätts med ett nytt direktiv. De viktigaste åtgärderna i det nya direktivet är följande:

—

Att begränsa direktivets tillämpningsområde till ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som används i reguljär trafik mellan hamnar i en medlemsstat eller mellan en hamn i en medlemsstat och en hamn i ett tredjeland när fartyget för den berörda medlemsstatens flagg.

| — | Att stryka ett antal överflödiga definitioner och hänvisningar såsom passagerare, värdstat, internationell resa och dispenscertifikat samt att stryka hänvisningen till utredningen av olyckor till sjöss som nu omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG. |
| --- | --- |

—

Att stryka ett antal överflödiga definitioner och hänvisningar såsom passagerare, värdstat, internationell resa och dispenscertifikat samt att stryka hänvisningen till utredningen av olyckor till sjöss som nu omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG.

| — | Att inrätta ett system för fartygsbaserade (i stället för företagsbaserade) inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik. Fartyget måste genomgå en inspektion i enlighet med bilaga II och ett antal säkerhetsorganisationsaspekter som fastställs i bilaga I måste också kontrolleras. |
| --- | --- |

—

Att inrätta ett system för fartygsbaserade (i stället för företagsbaserade) inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik. Fartyget måste genomgå en inspektion i enlighet med bilaga II och ett antal säkerhetsorganisationsaspekter som fastställs i bilaga I måste också kontrolleras.

| — | Att fastställa att fartyg som omfattas av direktivet inspekteras minst två gånger per år med en angiven tidsperiod mellan inspektionerna och att en av dessa inspektioner bör vara en inspektion under en reguljär resa. |
| --- | --- |

—

Att fastställa att fartyg som omfattas av direktivet inspekteras minst två gånger per år med en angiven tidsperiod mellan inspektionerna och att en av dessa inspektioner bör vara en inspektion under en reguljär resa.

| — | Att ange att medlemsstaterna, om de så önskar, kan kombinera inspektionen med en årlig flaggstatsbesiktning för ett fartyg. |
| --- | --- |

—

Att ange att medlemsstaterna, om de så önskar, kan kombinera inspektionen med en årlig flaggstatsbesiktning för ett fartyg.

| — | Att anpassa bestämmelserna rörande inspektionsrapporter, förbud mot resa, överklaganden, kostnader, inspektionsdatabasen och sanktioner till bestämmelserna i direktiv 2009/16/EG. |
| --- | --- |

—

Att anpassa bestämmelserna rörande inspektionsrapporter, förbud mot resa, överklaganden, kostnader, inspektionsdatabasen och sanktioner till bestämmelserna i direktiv 2009/16/EG.

| — | Att anpassa direktivet till bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller kommissionens befogenheter att anta delegerade akter. |
| --- | --- |

—

Att anpassa direktivet till bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller kommissionens befogenheter att anta delegerade akter.

| — | Att ändra direktiv 2009/16/EG för att se till att inspektionerna av ro-ro-passagerarfartygen och höghastighetspassagerarfartygen bibehåller nuvarande innehåll och frekvens. |
| --- | --- |

—

Att ändra direktiv 2009/16/EG för att se till att inspektionerna av ro-ro-passagerarfartygen och höghastighetspassagerarfartygen bibehåller nuvarande innehåll och frekvens.

| — | Att sörja för att kommissionen utför en bedömning av direktivet. |
| --- | --- |

—

Att sörja för att kommissionen utför en bedömning av direktivet.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar i stort syftena med kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), vars övergripande mål är att skapa ett tydligt, enkelt och konsekvent regelverk för säkerheten på passagerarfartyg som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att därmed generellt höja säkerhetsnivån för passagerare och besättning. Dessa Refit-program och utvärderingar kompletterar också målen för den europeiska strategin för sjötransporter (COM(2009) 8 final), som syftar till att utnyttja all den potential som finns i den växande efterfrågan på närsjöfart och sjötransporter hos företag och medborgare i Europa. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar i stort syftena med kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), vars övergripande mål är att skapa ett tydligt, enkelt och konsekvent regelverk för säkerheten på passagerarfartyg som är lättare att genomföra, övervaka och tillämpa för att därmed generellt höja säkerhetsnivån för passagerare och besättning. Dessa Refit-program och utvärderingar kompletterar också målen för den europeiska strategin för sjötransporter (COM(2009) 8 final), som syftar till att utnyttja all den potential som finns i den växande efterfrågan på närsjöfart och sjötransporter hos företag och medborgare i Europa.

| 4.2 | Som olycksstatistiken visar har det befintliga regelverket skapat en hög säkerhetsnivå på passagerarfartyg i EU:s vatten. EESK välkomnar den förnyade tonvikt som nu läggs på att ta itu med specifika säkerhetsrelaterade aspekter på ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg genom förslaget till ett nytt direktiv som ändrar direktiv 2009/16/EG. Tack vare Refit-programmet kan man förtydliga och förenkla de befintliga kraven för besiktningar enligt gällande direktiv 1999/35/EG, de utökade hamnstatskontrollinspektionerna och de årliga flaggstatsbesiktningarna. Samtidigt bibehålls samma säkerhetsnivå för passagerare som reser med ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik i alla EU:s vatten. |
| --- | --- |

4.2

Som olycksstatistiken visar har det befintliga regelverket skapat en hög säkerhetsnivå på passagerarfartyg i EU:s vatten. EESK välkomnar den förnyade tonvikt som nu läggs på att ta itu med specifika säkerhetsrelaterade aspekter på ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg genom förslaget till ett nytt direktiv som ändrar direktiv 2009/16/EG. Tack vare Refit-programmet kan man förtydliga och förenkla de befintliga kraven för besiktningar enligt gällande direktiv 1999/35/EG, de utökade hamnstatskontrollinspektionerna och de årliga flaggstatsbesiktningarna. Samtidigt bibehålls samma säkerhetsnivå för passagerare som reser med ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik i alla EU:s vatten.

| 4.3 | EESK lägger stor vikt vid att ha ett inspektionssystem inom EU som gäller för passagerarfartyg i inrikes och/eller internationell trafik och som innebär lika villkor för alla passagerarfartyg i EU:s vatten, oavsett deras flagg. |
| --- | --- |

4.3

EESK lägger stor vikt vid att ha ett inspektionssystem inom EU som gäller för passagerarfartyg i inrikes och/eller internationell trafik och som innebär lika villkor för alla passagerarfartyg i EU:s vatten, oavsett deras flagg.

| 4.4 | EESK ser med glädje på att de planerade förenklingarna både kommer att skapa större rättslig tydlighet och minska det antal inspektioner som ska genomföras av nationella myndigheter, samtidigt som fartygens kommersiella verksamhet kan maximeras. |
| --- | --- |

4.4

EESK ser med glädje på att de planerade förenklingarna både kommer att skapa större rättslig tydlighet och minska det antal inspektioner som ska genomföras av nationella myndigheter, samtidigt som fartygens kommersiella verksamhet kan maximeras.

| 4.5 | Sedan 2009 har det nya inspektionssystemet enligt samförståndsavtalet om hamnstatskontroll inriktats på sjöfartens kvalitet genom mer omfattande inspektioner av fartyg med låg standard och ett större antal inspektioner av fartyg med hög standard. EESK noterar de framsteg som gjorts inom ramen för det nya inspektionssystemet, särskilt med tanke på att den administrativa bördan har blivit ett allt större problem för fartyg inom närsjöfart och att varje extra inspektion ökar denna börda. |
| --- | --- |

4.5

Sedan 2009 har det nya inspektionssystemet enligt samförståndsavtalet om hamnstatskontroll inriktats på sjöfartens kvalitet genom mer omfattande inspektioner av fartyg med låg standard och ett större antal inspektioner av fartyg med hög standard. EESK noterar de framsteg som gjorts inom ramen för det nya inspektionssystemet, särskilt med tanke på att den administrativa bördan har blivit ett allt större problem för fartyg inom närsjöfart och att varje extra inspektion ökar denna börda.

| 4.6 | EESK betonar att det är mycket viktigt för sjösäkerheten att minimikraven för sjöfolk som arbetar på fartyg, inbegripet den medicinska certifiering och den utbildningscertifiering som omfattas av STCW-konventionen, efterlevs. Detta måste därför säkerställas i enlighet med befintliga internationella konventioner, såsom 2006 års konvention om arbete till sjöss, som har införlivats i EU-rätten genom rådets direktiv 2009/13/EG. Detta direktiv innebär också ändringar av lagstiftningen om arbetstider för sjöfolk, dvs. direktiv 1999/63/EG, som syftar till att skydda sjöfolks hälsa och säkerhet genom att fastställa minimikrav i fråga om arbetstid. Direktiv 1999/95/EG ska å sin sida förbättra säkerheten till havs, bekämpa illojal konkurrens från rederier i tredjeländer och skydda hälsan och säkerheten för sjöfolk ombord på fartyg som anlöper EU:s hamnar. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK konstaterar att det stora antalet förtydligande bestämmelser kommer att innebära att både medlemsstaterna och rederierna måste ändra sina nuvarande processer. EESK stöder därför den roll som Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) spelar och användning av den befintliga expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som ingår i sjösäkerhetsgruppen (Maritime Safety Group, permanent expertgrupp om sjösäkerhet som har satts samman av generaldirektoratet för transport och rörlighet), eftersom detta kan underlätta genomförandet och införlivandet i samarbete med de motsvarande expertgrupper som hanterar hamnstatskontroller och upprättandet av systemet med en enda nationell kontaktpunkt. EESK välkomnar den möjlighet att delta i expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som nyligen erbjöds intressentorganisationer. Sådana diskussionsplattformar kan, i likhet med det europeiska forumet för hållbar sjöfart (European Sustainable Shipping Forum, ESSF) vara mycket användbara eftersom de ger tillfälle till möten mellan Europeiska kommissionen, industrin och intressenter från icke-statliga organisationer samt medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

4.7

EESK konstaterar att det stora antalet förtydligande bestämmelser kommer att innebära att både medlemsstaterna och rederierna måste ändra sina nuvarande processer. EESK stöder därför den roll som Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) spelar och användning av den befintliga expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som ingår i sjösäkerhetsgruppen (Maritime Safety Group, permanent expertgrupp om sjösäkerhet som har satts samman av generaldirektoratet för transport och rörlighet), eftersom detta kan underlätta genomförandet och införlivandet i samarbete med de motsvarande expertgrupper som hanterar hamnstatskontroller och upprättandet av systemet med en enda nationell kontaktpunkt. EESK välkomnar den möjlighet att delta i expertgruppen för säkerheten på passagerarfartyg som nyligen erbjöds intressentorganisationer. Sådana diskussionsplattformar kan, i likhet med det europeiska forumet för hållbar sjöfart (European Sustainable Shipping Forum, ESSF) vara mycket användbara eftersom de ger tillfälle till möten mellan Europeiska kommissionen, industrin och intressenter från icke-statliga organisationer samt medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| 4.8 | När det gäller regelbundna inspektioner enligt artikel 5 kan ett vanligt fartyg som ska inspekteras enligt förslaget till nytt direktiv också vara föremål för hamnstatskontroller som utförs enligt direktiv 2009/16/EG i dess ändrade lydelse enligt artikel 14 i detta direktiv, som rör inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik. Förslaget till nytt direktiv bör sträva efter att undvika överlappning av inspektioner mellan de två ovan nämnda direktiven. |
| --- | --- |

4.8

När det gäller regelbundna inspektioner enligt artikel 5 kan ett vanligt fartyg som ska inspekteras enligt förslaget till nytt direktiv också vara föremål för hamnstatskontroller som utförs enligt direktiv 2009/16/EG i dess ändrade lydelse enligt artikel 14 i detta direktiv, som rör inspektioner av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik. Förslaget till nytt direktiv bör sträva efter att undvika överlappning av inspektioner mellan de två ovan nämnda direktiven.

| 4.8.1 | Riskparametrarna i det nuvarande systemet för hamnstatskontroll kan innebära att ett fartyg inte blir föremål för en samtidig utökad hamnstatskontrollinspektion när det nya direktivets inspektioner schemaläggs. Trots detta kommer det att krävas lämplig samordning mellan medlemsstaterna för att säkerställa att den tidsperiod mellan de två inspektionerna som krävs enligt artikel 5.1 b iakttas. |
| --- | --- |

4.8.1

Riskparametrarna i det nuvarande systemet för hamnstatskontroll kan innebära att ett fartyg inte blir föremål för en samtidig utökad hamnstatskontrollinspektion när det nya direktivets inspektioner schemaläggs. Trots detta kommer det att krävas lämplig samordning mellan medlemsstaterna för att säkerställa att den tidsperiod mellan de två inspektionerna som krävs enligt artikel 5.1 b iakttas.

| 4.8.2 | Enligt artikel 10 i förslaget till nytt direktiv ska kommissionen upprätta en inspektionsdatabas. Det bör förtydligas huruvida denna databas kommer att användas parallellt med Thetis-systemet, som upprättats genom samförståndsavtalet om hamnstatskontroll. Det krävs särskilt ett förtydligande av den eventuella påverkan som inspektionerna enligt det nya direktivet kan få på fartygs riskprofil enligt samförståndsavtalet om hamnstatskontroll. |
| --- | --- |

4.8.2

Enligt artikel 10 i förslaget till nytt direktiv ska kommissionen upprätta en inspektionsdatabas. Det bör förtydligas huruvida denna databas kommer att användas parallellt med Thetis-systemet, som upprättats genom samförståndsavtalet om hamnstatskontroll. Det krävs särskilt ett förtydligande av den eventuella påverkan som inspektionerna enligt det nya direktivet kan få på fartygs riskprofil enligt samförståndsavtalet om hamnstatskontroll.

| 4.8.3 | I artikel 1.1 bör det tydliggöras om tredjeland syftar enbart på ett land utanför EU eller både på länder inom och utanför EU. EESK anser att begreppet tredjeland endast bör användas för länder utanför EU för att undvika sammanblandning i fråga om ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som omfattas av hamnstatskontrollerna enligt artikel 14 i förslaget till nytt direktiv. |
| --- | --- |

4.8.3

I artikel 1.1 bör det tydliggöras om tredjeland syftar enbart på ett land utanför EU eller både på länder inom och utanför EU. EESK anser att begreppet tredjeland endast bör användas för länder utanför EU för att undvika sammanblandning i fråga om ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som omfattas av hamnstatskontrollerna enligt artikel 14 i förslaget till nytt direktiv.

tredjeland

tredjeland

| 4.9 | EESK anser att EU:s roll främst består i att säkerställa att alla ändringar i de internationella instrument som avses i artikel 2 i förslaget till nytt direktiv kommer att bibehålla en lämplig nivå på sjösäkerhet och skydd av den marina miljön på global nivå. Därför anser EESK att bestämmelserna om eventuella framtida avvikelser från internationell lagstiftning enligt artiklarna 12 och 13 i förslaget till nytt direktiv enbart bör användas som en sista utväg. Vid behov bör EU se till att alla konflikter mellan unionens sjöfartslagstiftning och internationella instrument så småningom resulterar i en gångbar lösning på internationell nivå. |
| --- | --- |

4.9

EESK anser att EU:s roll främst består i att säkerställa att alla ändringar i de internationella instrument som avses i artikel 2 i förslaget till nytt direktiv kommer att bibehålla en lämplig nivå på sjösäkerhet och skydd av den marina miljön på global nivå. Därför anser EESK att bestämmelserna om eventuella framtida avvikelser från internationell lagstiftning enligt artiklarna 12 och 13 i förslaget till nytt direktiv enbart bör användas som en sista utväg. Vid behov bör EU se till att alla konflikter mellan unionens sjöfartslagstiftning och internationella instrument så småningom resulterar i en gångbar lösning på internationell nivå.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK föreslår att definitionen av reguljär trafik i artikel 2.5 a och artikel 14 i förslaget till nytt direktiv förtydligas på följande sätt: ”enligt offentligt tillgängliga eller planerade tidtabeller för avgångar och ankomster”. |
| --- | --- |

5.1

EESK föreslår att definitionen av reguljär trafik i artikel 2.5 a och artikel 14 i förslaget till nytt direktiv förtydligas på följande sätt: ”enligt offentligt tillgängliga eller planerade tidtabeller för avgångar och ankomster”.

reguljär trafik

| 5.2 | Vid en jämförelse av styckena ”Inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik” (artikel 3.2) och ”Undantag från kravet på inspektion innan ett fartyg sätts i reguljär trafik” (artikel 4.1) framgår att det förekommer överflödiga och oklara krav i dessa artiklar. EESK föreslår att de två styckena sammanförs till en ny artikel 4.1, för att skapa en konsekvent hänvisning till de villkor enligt vilka en inspektion kan anses icke nödvändig för ett fartyg om medlemsstaten är tillfreds med tidigare inspektioner och besiktningar. Denna nya punkt bör också hänvisa till de inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik som är obligatoriska för ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg enligt direktiv 2009/16/EG i dess ändrade lydelse enligt artikel 14 i förslaget till nytt direktiv. |
| --- | --- |

5.2

Vid en jämförelse av styckena ”Inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik” (artikel 3.2) och ”Undantag från kravet på inspektion innan ett fartyg sätts i reguljär trafik” (artikel 4.1) framgår att det förekommer överflödiga och oklara krav i dessa artiklar. EESK föreslår att de två styckena sammanförs till en ny artikel 4.1, för att skapa en konsekvent hänvisning till de villkor enligt vilka en inspektion kan anses icke nödvändig för ett fartyg om medlemsstaten är tillfreds med tidigare inspektioner och besiktningar. Denna nya punkt bör också hänvisa till de inspektioner innan ett fartyg sätts i reguljär trafik som är obligatoriska för ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg enligt direktiv 2009/16/EG i dess ändrade lydelse enligt artikel 14 i förslaget till nytt direktiv.

| 5.3 | I förslaget till nytt direktiv fastställs ett förfarande för de fall då det på grund av oförutsedda omständigheter är nödvändigt att snabbt sätta in ett ro-ro-passagerarfartyg eller höghastighetspassagerarfartyg som ersättning (artikel 4.3). EESK föreslår att det införs ett särskilt förfarande för användning av ersättningsfartyg under en begränsad period i de fall då artikel 4.1 inte är tillämplig och ett fartyg i reguljär trafik undergår schemalagt underhåll. |
| --- | --- |

5.3

I förslaget till nytt direktiv fastställs ett förfarande för de fall då det på grund av oförutsedda omständigheter är nödvändigt att snabbt sätta in ett ro-ro-passagerarfartyg eller höghastighetspassagerarfartyg som ersättning (artikel 4.3). EESK föreslår att det införs ett särskilt förfarande för användning av ersättningsfartyg under en begränsad period i de fall då artikel 4.1 inte är tillämplig och ett fartyg i reguljär trafik undergår schemalagt underhåll.

| 5.4 | Tidsintervallet mellan de två årliga inspektioner som krävs enligt artikel 5.1 b bör också anges i artikel 14a.2 för att ur tidshänseende säkerställa en gemensam säkerhetsnivå mellan detta direktiv och direktiv 2009/16/EG. I förslaget till nytt direktiv anges inte heller tidpunkten för de två årliga inspektioner som ska utföras på fartyg i säsongsbunden trafik under en tolvmånadersperiod. Här kräv ett förtydligande. |
| --- | --- |

5.4

Tidsintervallet mellan de två årliga inspektioner som krävs enligt artikel 5.1 b bör också anges i artikel 14a.2 för att ur tidshänseende säkerställa en gemensam säkerhetsnivå mellan detta direktiv och direktiv 2009/16/EG. I förslaget till nytt direktiv anges inte heller tidpunkten för de två årliga inspektioner som ska utföras på fartyg i säsongsbunden trafik under en tolvmånadersperiod. Här kräv ett förtydligande.

| 5.5 | Hänvisningen i artikel 5.1 b till ”ett tillräckligt antal av de punkter som förtecknas i bilagorna I och II” som ska omfattas av en inspektion under reguljär trafik skapar förvirring. EESK föreslår att inspektören gör en yrkesmässig bedömning för att besluta vilka punkter som ska inspekteras och i vilken utsträckning, i syfte att kontrollera det allmänna skicket på dessa områden och undvika dubbelarbete när det gäller punkter som redan kan ha kontrollerats genom obligatoriska inspektioner enligt andra internationella bestämmelser. Samma ändring föreslås i artikel 14a.2 b. Dessutom bör det i artikel 5.1 b och bilaga III av tydlighetsskäl anges att det gäller en inspektion som utförs under en reguljär resa. I synnerhet bör det begrundas om inspektioner som utförs under mycket korta resor är lämpliga, både med tanke på praktiska aspekter och med tanke på den begränsade tid som står till buds under resan. |
| --- | --- |

5.5

Hänvisningen i artikel 5.1 b till ”ett tillräckligt antal av de punkter som förtecknas i bilagorna I och II” som ska omfattas av en inspektion under reguljär trafik skapar förvirring. EESK föreslår att inspektören gör en yrkesmässig bedömning för att besluta vilka punkter som ska inspekteras och i vilken utsträckning, i syfte att kontrollera det allmänna skicket på dessa områden och undvika dubbelarbete när det gäller punkter som redan kan ha kontrollerats genom obligatoriska inspektioner enligt andra internationella bestämmelser. Samma ändring föreslås i artikel 14a.2 b. Dessutom bör det i artikel 5.1 b och bilaga III av tydlighetsskäl anges att det gäller en inspektion som utförs under en reguljär resa. I synnerhet bör det begrundas om inspektioner som utförs under mycket korta resor är lämpliga, både med tanke på praktiska aspekter och med tanke på den begränsade tid som står till buds under resan.

| 5.6 | Förslaget till nytt direktiv färgas redan i stor utsträckning av bestämmelserna i artikel 19 om åtgärdande och kvarhållande i direktiv 2009/16/EG. Det bör emellertid särskilt anges att ”när inspektioner utövas i enlighet med detta direktiv ska alla tänkbara ansträngningar göras för att undvika att ett fartyg kvarhålls eller försenas utan tillräcklig anledning”. |
| --- | --- |

5.6

Förslaget till nytt direktiv färgas redan i stor utsträckning av bestämmelserna i artikel 19 om åtgärdande och kvarhållande i direktiv 2009/16/EG. Det bör emellertid särskilt anges att ”när inspektioner utövas i enlighet med detta direktiv ska alla tänkbara ansträngningar göras för att undvika att ett fartyg kvarhålls eller försenas utan tillräcklig anledning”.

| 5.7 | Eftersom ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg definieras separat i artikel 2 i förslaget till nytt direktiv, föreslår EESK att man i texten av tydlighetsskäl alltid ska hänvisa till ”ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg”. Skäl 6 i förslaget bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

5.7

Eftersom ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg definieras separat i artikel 2 i förslaget till nytt direktiv, föreslår EESK att man i texten av tydlighetsskäl alltid ska hänvisa till ”ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg”. Skäl 6 i förslaget bör därför ändras i enlighet med detta.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 34/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 34/182

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen

[COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)]

(2017/C 034/31)

| Remiss | Rådet, 7.9.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

  [COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)] |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.10.2016 |
| Plenarsession nr | 520 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 228/2/5 |

Remiss

Rådet, 7.9.2016

Rättslig grund

Artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)]

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

19.10.2016

Plenarsession nr

520

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

228/2/5

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget och redan har framfört sin ståndpunkt i denna fråga i sitt yttrande om ”Nya psykoaktiva ämnen” (EESC-2013-06166-00-00-AC-TRA) av den 21 januari 2014 (1), beslutade EESK vid sin 520:e plenarsession den 19 och 20 oktober 2016 (sammanträdet den 19 oktober) att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Bryssel den 19 oktober 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya psykoaktiva ämnen”, COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD), COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD) (EUT C 177, 11.6.2014, s. 52).

1

---