# Euroopan unionin C 451/2. j

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 451 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta2. joulukuuta 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 451

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta2. joulukuuta 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | 31. istunto pidettiin Windhoekissa (Namibia) 13.–15. kesäkuuta 2016. |
| 2016/C 451/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 13. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2016/C 451/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 14. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2016/C 451/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 15. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

31. istunto pidettiin Windhoekissa (Namibia) 13.–15. kesäkuuta 2016.

2016/C 451/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 13. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2016/C 451/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 14. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2016/C 451/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 15. kesäkuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

10

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

31. istunto pidettiin Windhoekissa (Namibia) 13.–15. kesäkuuta 2016.

| 2.12.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 451/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 13. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 451/01)

Sisältö

| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 179, 18.5.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 12. kesäkuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Epidemioiden ehkäisy ja hallinta | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

MAANANTAINA 13. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.15)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Peter Hitjitevi Katjavivi, Namibian kansalliskokouksen puhemies, Michèle Rivasi, puhetta johtava yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja, Netty Baldeh, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja, ja Nickey Iyambo, Namibian tasavallan varapresidentti.

(Istunto keskeytettiin klo 12.35 ja sitä jatkettiin klo 15.12)

PUHETTA JOHTI: Netty BALDEH

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP102.023)

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 179, 18.5.2016).

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 12. kesäkuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi työvaliokunnan 12. kesäkuuta 2016 pidetyn kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Tiedonhankintamatka Lampedusaan järjestettäisiin 13.–15. heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

a)

Tiedonhankintamatka Lampedusaan järjestettäisiin 13.–15. heinäkuuta 2016.

| b) | Gaboniin ja Sambiaan lähetettäisiin vaalitarkkailijavaltuuskunnat elokuussa 2016, mikä edellytti näiden kahden maan toimivaltaisten viranomaisten lähettämää kutsua edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

b)

Gaboniin ja Sambiaan lähetettäisiin vaalitarkkailijavaltuuskunnat elokuussa 2016, mikä edellytti näiden kahden maan toimivaltaisten viranomaisten lähettämää kutsua edustajakokoukselle.

| c) | Syyskuun 21.–23 päivänä pidettävän 13. alueellisen kokouksen ja 19.–21. joulukuuta 2016 Keski-Afrikassa pidettävän 32. istunnon pitopaikat ilmoitettaisiin ennen 15. heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

c)

Syyskuun 21.–23 päivänä pidettävän 13. alueellisen kokouksen ja 19.–21. joulukuuta 2016 Keski-Afrikassa pidettävän 32. istunnon pitopaikat ilmoitettaisiin ennen 15. heinäkuuta 2016.

4.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma

Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen Mimica keskittyi julkilausumassaan vuonna 2020 päättyvän Cotonoun sopimuksen tulevaisuuteen. Komission jäsen pani merkille sopimuksen ainutlaatuisuuden ja korosti tarvetta mukauttaa sitä muuttuvaan ympäristöön ja ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen kaltaisiin uusiin globaaleihin haasteisiin. Komission jäsen esitteli julkisen kuulemisen tulokset ja kertoi myös, että EU tarkistaisi pian kehityspolitiikkaa koskevaa eurooppalaista konsensusta, jotta kestävän kehityksen tavoitteet ja COP 21 -konferenssin tulokset voitaisiin sisällyttää kehityspolitiikkaan täysin.

5.   Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenia), Adjedoue Weidou (Tšad), Abdoulaye Toure (Norsunluurannikko), Babiker Mohamed Toum (Sudan) ja Michael Gahler.

Keskustelussa keskityttiin AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuuteen ja talouskumppanuussopimuksiin. Jäsenet nostivat esiin myös kysymyksiä, jotka liittyivät turvallisuuden ja kehityksen väliseen yhteyteen, avun ehdollisuuteen, ihmiskauppaan, Brexitin mahdolliseen vaikutukseen EKR:n rahoitukseen sekä elintarviketurvallisuutta ja ravitsemusta käsittelevää uutta yhteenliittymää. Toistettiin tarve yhdistää kehitysohjelmat ja humanitaarinen apu toisiinsa entistä paremmin.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin catch-the-eye-menettelyssä noudatetun järjestyksen mukaisesti.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 22 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti lisäkysymyksiin, jotka liittyivät seuraaviin alkuperäisiin kysymyksiin:

| | Kysymys 3, Cécile Kashetu Kyenge, Afrikan pakolaisleireistä |
| --- | --- |

Kysymys 3, Cécile Kashetu Kyenge, Afrikan pakolaisleireistä

| | Kysymys 5, Pedro Silva Pereira, talouskumppanuussopimuksesta eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) kanssa |
| --- | --- |

Kysymys 5, Pedro Silva Pereira, talouskumppanuussopimuksesta eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) kanssa

| | Kysymys 15, David Martin, jota edusti Maria Arena, poliittisesta vuoropuhelusta Burundin kanssa |
| --- | --- |

Kysymys 15, David Martin, jota edusti Maria Arena, poliittisesta vuoropuhelusta Burundin kanssa

| | Kysymys 16, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), jota edusti Agathon Rwasa, AKT–EU:n tulevaisuudesta |
| --- | --- |

Kysymys 16, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), jota edusti Agathon Rwasa, AKT–EU:n tulevaisuudesta

| | Kysymys 17, Marlene Mizzi, trooppisesta syklonista Winstonissa Fidžillä |
| --- | --- |

Kysymys 17, Marlene Mizzi, trooppisesta syklonista Winstonissa Fidžillä

| | Kysymys 22, Michèle Rivasi, Euroopan rahoituksesta terveysinfrastruktuureille ebolaepidemian jälkeen |
| --- | --- |

Kysymys 22, Michèle Rivasi, Euroopan rahoituksesta terveysinfrastruktuureille ebolaepidemian jälkeen

Kysymyksen 2 esittäjällä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten 1, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 19, 20 ja 21 esittäjät eivät olleet läsnä.

7.   Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Brysselissä joulukuussa 2015 hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteutettuja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon toimia koskeva asiakirja oli lisätty asiakirjoihin.

8.   Epidemioiden ehkäisy ja hallinta

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

WHO:n Namibian-edustaja tri Quazi Monirul Islam kertoi uusimmista tiedoista ja viimeaikaisesta kehityksestä liittyen neljän pääasiassa kehitysmaihin vaikuttavan tartuntataudin torjuntaan: ebolaviruksen aiheuttama sairaus, keltakuume, zikaviruksen aiheuttama sairaus ja malaria.

Puheenvuorot: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabon), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Samoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Tšad), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Mauritius) ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet korostivat oikeuden terveyteen olevan perusoikeus, joka on taattava, ja totesivat, että sillä oli selvä syy-seuraussuhde kunnollisten elinolojen kanssa. Terveyskysymyksiä on käsiteltävä globaalisti ja kattavasti etenkin, koska virukset voivat levitä mantereiden poikki vain tunneissa. Terveyden ja varallisuuden välillä on selkeä yhteys, ja kehitysyhteistyön avulla on osaltaan mahdollistettava kehitysmaiden terveydenhuoltojärjestelmien vahvistaminen. Käsiteltiin myös politiikan johdonmukaisuutta ja entistä parempaa ministeriöiden välistä koordinointia, koska sosioekonomisten olosuhteiden (erityisesti vesi, sanitaatio, ravitsemus ja asuminen) paranemisella on selvä vaikutus terveyden paranemiseen. Tuotiin esiin myös antibioottiresistenssin yleistyminen, joka on johtamassa globaaliin hätätilaan.

Päätöspuheenvuoron käytti tri Quazi Monirul Islam.

9.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Yves Somvillen alustus

Yves Somville, AKT:n seurantakomitean puheenjohtaja, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, esitteli komitean toimintakertomuksen keskittyen erityisesti Cotonoun sopimuksen jälkeisen prosessin käynnissä olevaan tarkasteluun.

Puheenvuorot: Domenico Rosa (komissio) ja Michael Gahler.

(Istunto päättyi klo 18.40)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(puheenjohtajana)

Yhteispuheenjohtajat

Leonard-Emile OGNIMBA(puheenjohtajana)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 2.12.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 451/5

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 14. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 451/02)

Sisältö

| 1. | Puheenvuoro: Lilianne Ploumen, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri (Alankomaat), EU:n neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Puheenvuoro: Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, suunnittelusta, tilastoista ja alueellisesta integraatiosta vastaava ministeri (Kongon tasavalta), AKT-neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Neuvoston kyselytunti | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – näkymät edistää Afrikan sisäistä kauppaa ja sen mahdolliset edut AKT:lle | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Gaboronessa (Botswana) 20.–22. huhtikuuta 2016 pidettävää 12. alueellista kokousta (Etelä-Afrikka) koskeva kertomus – yhteispuheenjohtajien mietintö | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 12. kesäkuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset (jatkoa) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kiireellinen asia 1: Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävä tilanne ja turvallisuustilanne | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Osallistavan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja vahvistamalla paikallishallintoa | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Työryhmien tiivistelmäraportit | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Öljyn ja muiden strategisten hyödykkeiden hinnanlaskun vaikutus AKT-maiden talouteen | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Kiireellinen asia 2: Naisiin ja lapsiin kohdistuvat raiskaukset ja väkivalta aseellisten konfliktien yhteydessä | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

TIISTAINA 14. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.15)

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Yhteispuheenjohtaja

1.   Puheenvuoro: Lilianne Ploumen, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri (Alankomaat), EU:n neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja

Lilianne Ploumen, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri (Alankomaat) ja EU:n neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja, korosti vuoden 2015 keskeisiä saavutuksia: Agenda 2030 ja uudet kestävän kehityksen tavoitteet, Addis Abeban kehitysyhteistyön rahoitusohjelma ja COP 21, uusi maailmanlaajuinen ilmastonmuutosta koskeva sopimus. Oli tullut aika panna nämä suunnitelmat ja sitoumukset täytäntöön tavalla, joka heijastuu EU:n politiikkaan sekä sisäisesti että ulkoisesti.

Virkaatekevä puheenjohtaja kehotti jatkamaan EU:n ja AKT:n välistä yhteistyötä ja vahvistamaan sitä tulevien haasteiden yhteydessä, joista hän painotti muuttoliikettä, rauhaa ja turvallisuutta sekä kauppaa. EU arvioi Cotonoun sopimuksen saavutuksia ja heikkouksia ja valmisteli tulevaa AKT–EU-kumppanuuden kehystä tarkoituksena esittää suosituksiaan vuoden 2016 lopulla. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous oli yksi keskeisistä foorumeista tässä prosessissa, ja kaikki ideat tulevan modernin ja tasa-arvoisen kumppanuuden kehittämiseksi olivat tervetulleita.

2.   Puheenvuoro: Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, suunnittelusta, tilastoista ja alueellisesta integraatiosta vastaava ministeri (Kongon tasavalta), AKT-neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, suunnittelusta, tilastoista alueellisesta integraatiosta vastaava ministeri (Kongon tasavalta) ja AKT-neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja hahmotteli AKT:n menettelyä AKT:n ja EU:n välisten tulevien suhteiden valmistelussa. Arvovaltaisten henkilöiden ryhmän kertomuksessa, joka esitettiin valtion- ja hallitusten päämiesten Port Moresbyssä, Papua-Uudessa Guineassa 30. toukokuuta–1. kesäkuuta 2016 pidetyssä 8. AKT-huippukokouksessa, kehotettiin vahvistamaan AKT:n ja EU:n välisiä suhteita. Siinä korostettiin myös monia AKT:n haasteita, kuten Agenda 2030:ta ja riittävän rahoituksen saamista sille, vahvan, osallistavan ja oikeudenmukaisen talouskasvun edistämistä, muuttoliikettä, vakauden ja turvallisuuden uhkia sekä laittomien rahavirtojen kielteistä vaikutusta. Puhuja keskittyi myös monenvälisiin sekä AKT:n ja EU:n välisiin kauppakysymyksiin ja erityisesti tarpeeseen lisätä talouskumppanuussopimusten joustavuutta niin, että vähiten kehittyneet maat voisivat liittyä niihin. AKT-ryhmä toivoi Euroopan kehitysrahaston jatkamista sekä AKT:n ja EU:n välisten suhteiden syventämistä ja vahvistamista ja katsoi myös, että AKT-ryhmän olisi hyödynnettävä edelleen etelä–etelä-yhteistyötä sekä kolmenvälistä yhteistyötä.

3.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle esitettiin 12 kysymystä ja EU:n neuvostolle 13 kysymystä.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas vastasi AKT-neuvoston puolesta seuraavaan kysymykseen ja lisäkysymykseen:

| | Kysymys 10, Michèle Rivas, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista maatalousalalla Afrikassa |
| --- | --- |

Kysymys 10, Michèle Rivas, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista maatalousalalla Afrikassa

Seuraaviin kysymyksiin vastattiin, mutta niistä ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | Kysymys 2, David Martin (jota edusti Maria Arena), Burundin turvallisuustilanteesta |
| --- | --- |

Kysymys 2, David Martin (jota edusti Maria Arena), Burundin turvallisuustilanteesta

| | Kysymys 4, Marlene Mizzi, 4 zikavirusepidemiasta |
| --- | --- |

Kysymys 4, Marlene Mizzi, 4 zikavirusepidemiasta

| | Kysymys 11, Enrique Guerrero Salomi (jota edusti Norbert Neuser), maailman humanitaarisesta huippukokouksesta |
| --- | --- |

Kysymys 11, Enrique Guerrero Salomi (jota edusti Norbert Neuser), maailman humanitaarisesta huippukokouksesta

Kysymysten 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 ja 13 esittäjät eivät olleet läsnä.

Lilianne Ploumen vastasi EU:n neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | David Martinin (jota edusti Maria Arena) kysymys 15 Burundin turvallisuustilanteesta |
| --- | --- |

David Martinin (jota edusti Maria Arena) kysymys 15 Burundin turvallisuustilanteesta

| | Cécile Kashetu Kyengen kysymys 16 Kongon demokraattisen tasavallan vaaleista |
| --- | --- |

Cécile Kashetu Kyengen kysymys 16 Kongon demokraattisen tasavallan vaaleista

| | Enrique Guerrero Salomin (jota edusti Norbert Neuser) kysymys 23 maailman humanitaarisesta huippukokouksesta |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin (jota edusti Norbert Neuser) kysymys 23 maailman humanitaarisesta huippukokouksesta

Seuraavaan kysymykseen vastattiin, mutta siitä ei esitetty lisäkysymystä:

| | Marlene Mizzin kysymys 17 zikavirusepidemiasta |
| --- | --- |

Marlene Mizzin kysymys 17 zikavirusepidemiasta

Kysymysten 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 ja 26 esittäjät eivät olleet läsnä.

4.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi ja Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swazimaa).

Jäsenet käsittelivät etupäässä kauppaa ja talouskumppanuussopimuksia, kysyivät suojatoimista, mukautumiseen tarkoitetusta taloudellisesta tuesta, kapasiteetin vahvistamisesta ja tulleista saatavien tulojen vähenemisestä. Muita esiin nostettuja kysymyksiä olivat AKT:n ja EU:n suhteiden tulevaisuus, Kongon demokraattisen tasavallan vaalit, Burundin kanssa käytävä poliittinen vuoropuhelu, laittomat rahavirrat ja Afrikan sähköistäminen.

5.   Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – näkymät edistää Afrikan sisäistä kauppaa ja sen mahdolliset edut AKT:lle

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Jean-Marie Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Petr Ježek (Marielle de Sarnezin puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerun), Marlene Mizzi ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet pitivät Afrikan maanosan laajuista vapaakauppa-aluetta (CFTA) hyvin kunnianhimoisena hankkeena, joka edellytti siihen osallistuvien maiden vahvaa poliittista sitoutumista. Se tarjosi Afrikalle hyvän mahdollisuuden laajentaa Afrikan sisäistä kauppaa ja näin lisätä talouskasvua, koska vapaakauppa on myös tehokas välinen köyhyyden vastustamisessa. Korostettiin kuitenkin, että liberalismin ja markkinatalouden olisi myös mahdollistettava se, että kasvu johtaa entistä oikeudenmukaisempaan tulonjakoon. Euroopan rakentamisen – myös Eurooppa-hanke alkoi kauppa- ja talousyhteisöstä – olisi oltava esimerkkinä CFTA:lle. Tuotiin esiin joitakin huolenaiheita, jotka liittyivät rajojen avaamiseen sekä liberalismin kielteisiin vaikutuksiin kehittyvissä talouksissa.

Päätöspuheenvuorot käyttivät Jean Marie Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Petr Ježek.

6.   Gaboronessa (Botswana) 20.–22. huhtikuuta 2016 pidettävää 12. alueellista kokousta (Etelä-Afrikka) koskeva kertomus – yhteispuheenjohtajien mietintö

Puheenjohtajana toimiva yhteispuheenjohtaja Michèle Rivasi esitti suullisen selvityksen 12. alueellisesta kokouksesta ja tärkeimmistä siinä käsitellyistä kysymyksistä.

Puheenvuorot: yhteispuheenjohtaja Netty Baldeh (Gambia), Gilbert Shimane Mangole (Botswana) ja Juan Fernando López Aguilar

Jäsenet kiittivät ja onnittelivat Botswanaa kokouksen onnistuneesta järjestämisestä. Keskusteluissa keskityttiin muun muassa alueellisen integraation tärkeyteen, muuttoliikkeeseen, luonnonvarojen hallintaan, energiaan ja seksuaaliseen väkivaltaan. Haavoittuvassa asemassa olevia lapsia sekä meteorologista keskusta käsittelevät kaksi työpajaa saivat erityistä kiitosta.

7.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 12. kesäkuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset (jatkoa)

Puheenjohtajana toimiva yhteispuheenjohtaja Rivasi kertoi seuraavasta työvaliokunnan 12. kesäkuuta 2016 pitämässä kokouksessa tekemästä päätöksestä

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

| | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus |
| --- | --- | --- |

Poliittisten asioiden valiokunta

—

AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana

(Istunto keskeytettiin klo 12.36 ja sitä jatkettiin klo 15.08)

PUHETTA JOHTI: Netty BALDEH

Yhteispuheenjohtaja

8.   Kiireellinen asia 1: Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävä tilanne ja turvallisuustilanne

Puheenvuorot: Vicky Katumwa Mukalay (Kongon demokraattinen tasavalta), Maria Arena, Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Norsunluurannikko), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Tšad), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenia), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl ja Jo Leinen.

Jäsenet pitivät yksimielisesti hyvänä sopuun pääsyä kompromissipäätöslauselmasta ja korostivat rauhan ja vakauden merkitystä Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä sen väestön että koko suurten järvien alueen kannalta. Jäsenet korostivat myös tarvetta noudattaa kaikkia perustavia demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteita ja suojella Kongon kansalaisia. Tässä yhteydessä jäsenet kehottivat käymään osallistavaa, demokraattista ja kohdennettua poliittista vuoropuhelua, joka johtaa vapaisiin, seurattaviin ja avoimiin vaaleihin rauhanomaisessa poliittisessa ja yhteiskunnallisessa ympäristössä. Vaalit olisi järjestettävä virassa olevan presidentin kauden lopussa, jottei maan demokraattista kehitystä vaarannettaisi.

Jäsenet olivat huolissaan jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista, poliittisen väkivallan lisääntymisestä sekä perusvapauksien tilan huononemisesta, sillä perusvapauksien, kuten sananvapauden sekä järjestäytymis- ja kokoontumisvapauden, katsottiin olevan erittäin tärkeitä vaalien edellä.

9.   Osallistavan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja vahvistamalla paikallishallintoa

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: James Kembi-Gitura (Kenia) ja Aymeric Chauprade

Arne Gericke (Aymeric Chaupraden puolesta) ja Joyce Laboso (James Kembi-Gituran (Kenia) puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guinea), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Tšad), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudan) ja Domenico Rosa (komissio).

Keskustelun aikana puheenjohtajana toimiva yhteispuheenjohtaja Michèle Rivasi siirsi puheenjohtajuuden

Cécile Kashetu Kyengelle.

Jäsenet pitivät laajalti toissijaisuutta tärkeänä demokraattisen hallinnon osatekijänä, joka edisti kansalaisten osallistumista paikallistasolla. Hajautettu hallinto olisi suunniteltava tarkasti, ja sen tulisi käsittää vähemmistöt, naiset ja nuoret ja siinä olisi otettava huomioon paikalliset tarpeet. Riittävän autonomian takaamiseksi paikallisviranomaisille olisi myös osoitettava riittävät varat sekä keskustason suoralla rahoituksella että antamalla niille oikeus kerätä veroja itsenäisesti. Jäsenet olivat yhtä mieltä siitä, että hajauttaminen voidaan toteuttaa erilaisten mallien avulla. Jäsenet monista AKT-maista selittivät, miten hajauttaminen vaikutti heidän kotimaissaan. Korostettiin, että EU:n kehitysavun tulisi myös saavuttaa ja osallistaa paikalliset toimijat ja väestö avun suunnitteluun sen sijaan, että kaikki olisi keskushallinnon vastuulla.

Päätöspuheenvuoron käytti Joyce Laboso (Kenia).

10.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Norbert Neuser esitti suullisen selvityksen työpajasta, joka käsitteli uusiutuvaa energiaa ja kestävän tulevaisuuden luomista. Hän totesi, että nykyään Namibia toi 66 prosenttia energiastaan ja se oli hyväksynyt maaseudun sähköistämisen yleissuunnitelman, jonka avulla pyrittiin hyödyntämään uusiutuvien energialähteiden valtavat mahdollisuudet, mukaan lukien biomassa, tuulienergia sekä aurinkoenergian käytön lisääminen.

Uladi Mussa (Malawi) esitti suullisen selvityksen työpajasta, jossa käsiteltiin suojelualueita kestävän toimeentulon edistäjinä. Sen avulla oli saatu ensi käden tietoa Namibian yhteisöpohjaisesta luonnonvarojen hallinnasta, jossa paikallisyhteisöt osallistuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojeluun ja matkailun kehittämiseen ja joka tukee villieläinten aiheuttamista haitoista kärsiviä viljelijöitä ja karjankasvattajia.

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Yhteispuheenjohtaja

Puheenvuoro: Juan Fernando López Aguilar.

11.   Öljyn ja muiden strategisten hyödykkeiden hinnanlaskun vaikutus AKT-maiden talouteen

Puheenvuorot: Domenico Rosa (komissio), Abdoulaye Touré (Norsunluurannikko), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Guinea), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Malement Lihasoa (Madagaskar), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšad), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Michael Gahler, A Misiekaba (Surinam), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen ja Michèle Rivasi.

Jäsenet käsittelivät raaka-aineiden ja erityisesti öljyn hinnan jyrkän laskun vaikutusta AKT-maihin ja korostivat tämän erilaisia vaikutuksia. Tuotiin esiin öljynviejämaihin kohdistuva kielteinen vaikutus ja heijastusvaikutukset, ja jotkin jäsenvaltiot mainitsivat myös tuonnin halventumisen myönteiset vaikutukset. Useimmat olivat samaa mieltä siitä, että hyödykkeiden hintavaihtelut aiheuttivat riskin monille AKT-maille, mikä osoitti jälleen kerran tarpeen monipuolistaa AKT-maiden talouksia ja kehittää niitä kohti raaka-aineiden jalostamista ja valmistavaa teollisuutta ja vähentää riippuvuutta öljystä sekä tuotanto- että tuontimaissa, jotta voidaan mukautua pitkän aikavälin suuntauksiin ja ilmastonmuutokseen.

12.   Kiireellinen asia 2: Naisiin ja lapsiin kohdistuvat raiskaukset ja väkivalta aseellisten konfliktien yhteydessä

Puheenvuorot: Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Tšad), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill ja Michèle Rivasi.

Jäsenet tuomitsivat naisiin ja lapsiin kohdistuvat raiskaukset ja väkivallan ja kehottivat tehostamaan toimia mahdollisten uhrien auttamiseksi, lopettamaan rankaisemattomuuden saattamalla syylliset oikeuden eteen, vastustamaan uhrien leimaamista ja takaamaan uhreille lääkinnällisen, oikeudellisen ja psykologisen avun ja hoidon. Käsiteltiin myös rauhanturvaajien satunnaista osallistumista seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Ilmaistiin hyvin eriäviä mielipiteitä raiskauksen uhrien oikeudesta turvalliseen aborttiin.

(Istunto päättyi klo 18.51)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(puheenjohtajana)

Yhteispuheenjohtajat

Leonard-Emile OGNIMBA(puheenjohtajana)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 2.12.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 451/10

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 15. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 451/03)

Sisältö

| 1. | AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen muuttoliike: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuus Cotonoun jälkeen | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 13. kesäkuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Konfliktien ja globaalien turvallisuusuhkien muuttuva luonne – vaikutus globaaliin rauhaan ja vakauteen | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Talous, kauppa ja liiketoiminta eteläisen Afrikan alueella | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Pöytäkirjojen hyväksyminen tiistaina 14. kesäkuuta 2016 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Muut asiat | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunnon aika ja paikka | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| LIITE I – | YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO | 15 |
| --- | --- | --- |

LIITE I –

| LIITE II – | WINDHOEKISSA (NAMIBIA) 13.–15. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO | 19 |
| --- | --- | --- |

LIITE II –

| LIITE III – | HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 23 |
| --- | --- | --- |

LIITE III –

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA osallistavan hallinnon parantamisesta hajauttamalla ja paikallishallintoa vahvistamalla | 23 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA maanosan laajuisesta vapaakauppa-alueesta Afrikassa – Afrikan sisäisen kaupan edistämisen näkymät ja sen mahdolliset edut AKT:lle | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välisestä muuttoliikkeestä: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävästä tilanteesta ja turvallisuustilanteesta | 42 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA naisiin ja lapsiin kohdistuvista raiskauksista ja väkivallasta aseellisten konfliktien yhteydessä | 46 |
| --- | --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 15. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05)

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Yhteispuheenjohtaja

1.   AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen muuttoliike: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Magnus Kofi Amoatey (Ghana) ja Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Ghana) ja Norbert Neuser esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambia), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Tšad), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, György Hölvenyi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet korostivat tarvetta luoda muuttajille turvallisia ja laillisia reittejä EU:hun pääsemiseksi, sillä se on ainoa tapa torjua ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa. EU:n ja Afrikan maiden olisi käsiteltävä perimmäisiä syitä yhdessä. EU:ssa tapahtuvan uudelleensijoittamisen olisi oltava entistä tehokkaampaa ja mahdollistettava entistä joustavampi integroituminen ja parannettava turvapaikanhakijoiden mahdollisuuksia koulutukseen, asumiseen ja työnsaantiin. Integroimisen osalta ehdotettiin Saksan mallia ja sen lisäksi ehdotettiin Italian mallia, jossa pieniä määriä muuttajia siirretään maan sisällä pieniin yhteisöihin.

Yhteisesittelijät päättivät keskustelun.

PUHETTA JOHTI: Netty BALDEH

Yhteispuheenjohtaja

2.   AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuus Cotonoun jälkeen

Pääkeskustelu

Adekeye Adebajo, konfliktien ratkaisukeskuksen johtaja, käytti alustavan puheenvuoron.

Puheenvuorot: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Ashneel Sudhakar (Fidži), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagaskar), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Suriname), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Papua-Uusi-Guinea), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (komissio) ja Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Jäsenet korostivat, että kumppanuutta olisi jatkettava oikeudellisesti sitovan sopimuksen nojalla. Edustajakokouksen neuvoa-antavaa asemaa olisi vahvistettava. Olisi pyrittävä lisäämään synergiavaikutuksia muiden alueellisten toimijoiden, kuten Afrikan unionin, kanssa. Kuulemisprosessi oli jatkuvaa, ja sitä olisi laajennettava kansallisiin parlamentteihin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöihin. Kansalaisyhteiskunnan järjestöillä voisi olla merkittävämpi rooli Cotonoun jälkeisessä kumppanuudessa.

Adekeye Adebajo vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

PUHETTA JOHTI: Cécile Kashetu KYENGE

Yhteispuheenjohtaja

3.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 13. kesäkuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

4.   Konfliktien ja globaalien turvallisuusuhkien muuttuva luonne – vaikutus globaaliin rauhaan ja vakauteen

Keskustelu Mosambikin entisen presidentin Joaquim Chissanon kanssa

Mosambikin entinen presidentti Joaquim Chissano antoi täyden ja seikkaperäisen kuvan turvallisuusuhkien kehityksestä. Lähes kaikki Afrikan sodat ovat valtioiden sisäisiä sotia, mutta globalisaatio ja valtiorakenteiden heikkous ovat myös mahdollistaneet valtioiden ulkopuolisten toimijoiden, kuten rikollis- ja terroristijärjestöjen, uhkaavan vakautta. Keskustelussa keskityttiin selkkausten perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen sekä radikalisoitumiseen johtavaan syrjäytymiseen, hallinnon puutteisiin, korruptioon sekä viljelymaan puutteeseen ja muuttoliikkeeseen johtavaan ilmastonmuutokseen, laittomaan asekauppaan ja sitä koskevan lainsäädännön tehottomuuteen.

Puheenvuorot: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Tšad), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Juan Fernando Lopez Aguilar ja Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Jäsenet korostivat menestystä, jota oli saavutettu Afrikan unionin kanssa Afrikan rauhanrahaston kautta tehdyssä yhteistyössä.

Joaquim Chissano vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 13.18 ja sitä jatkettiin klo 14.42)

PUHETTA JOHTI: Cécile Kashetu KYENGE

Yhteispuheenjohtaja

5.   Talous, kauppa ja liiketoiminta eteläisen Afrikan alueella

Keskustelu, johon osallistui valtiovarainministeri Calle Schlettwein (Namibia)

Namibian valtiovarainministeri Calle Schlettwein esitteli Namibian kehityssuunnitelmaa globalisoituneiden kaupan menettelyjen yhteydessä. Maailmanpankin keskituloiseksi maaksi luokittelema Namibia on pieni mutta avoin talous, jolla on vahva talouskasvu. Se on auttanut vähentämään köyhyyttä, mutta maa on liian riippuvainen mineraaleista ja arvaamattomista sääolosuhteista, ja se kärsii epätasaisesta tulonjaosta ja työttömyydestä sekä ammattitaitoisten työntekijöiden puutteesta. Muutama päivä ennen kokousta allekirjoitetun SADC:n ja EU:n talouskumppanuussopimuksen tärkein tulos on myönteinen etenkin Namibiasta EU:hun suuntautuvan tullittoman ja kiintiöttömän tuonnin osalta, mutta tilanne on haastava muiden kehittyvien SADC-maiden kannalta.

Puheenvuorot: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier ja Calle Schlettwein.

Jäsenet olivat kiinnostuneita ministerin saamasta kokemuksesta talouskumppanuussopimusta käsittelevänä Namibian pääneuvottelijana ja esittivät kysymyksiä talouskumppanuussopimusten ja Afrikan alueellisten integroitumisprosessien välisistä yhteyksistä sekä määräyksistä, kuten suojalausekkeista ja liberalisoinnin poikkeuksia koskevista luetteloista, joiden mukaan kehitysmaiden olisi käytävä neuvotteluja taloudelleen aiheutuvan vahingon välttämiseksi.

6.   Pöytäkirjojen hyväksyminen tiistaina 14. kesäkuuta 2016 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

7.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Osallistavan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja paikallishallintoa vahvistamalla
  Poliittisten asioiden valiokunta
  James Kembi-Gituran (Kenia) ja Aymeric Chaupraden mietintö
  Hyväksytty tarkistus: 1
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Osallistavan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja paikallishallintoa vahvistamalla

Poliittisten asioiden valiokunta

James Kembi-Gituran (Kenia) ja Aymeric Chaupraden mietintö

Hyväksytty tarkistus: 1

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – Afrikan sisäisen kaupan edistämisen näkymät ja sen mahdolliset edut AKT:lle
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Jean-Marie Bulambon (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Marielle de Sarnezin mietintö
  Hyväksytty tarkistus: 1
  ALDE-ryhmä ja ECR-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 3 kohdasta, ja koko kohta hyväksyttiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – Afrikan sisäisen kaupan edistämisen näkymät ja sen mahdolliset edut AKT:lle

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Jean-Marie Bulambon (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Marielle de Sarnezin mietintö

Hyväksytty tarkistus: 1

ALDE-ryhmä ja ECR-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 3 kohdasta, ja koko kohta hyväksyttiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen muuttoliike: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Magnus Kofi Amoateyn (Ghana) ja Norbert Neuserin mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 7
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1, 3, 4, 5 ja 7, ja kaikki tarkistukset hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 30 ja 31 kohdasta sekä johdanto-osan 29 viitteestä, ja kaikki kohdat hyväksyttiin.
  S&D-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 18 kohdasta, ja EP:n jäsenet hylkäsivät 18 kohdan.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 50 puolesta ja 7 tyhjää. |
| --- | --- |

—

AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen muuttoliike: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Magnus Kofi Amoateyn (Ghana) ja Norbert Neuserin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 7

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1, 3, 4, 5 ja 7, ja kaikki tarkistukset hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 30 ja 31 kohdasta sekä johdanto-osan 29 viitteestä, ja kaikki kohdat hyväksyttiin.

S&D-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 18 kohdasta, ja EP:n jäsenet hylkäsivät 18 kohdan.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 50 puolesta ja 7 tyhjää.

8.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävä tilanne ja turvallisuustilanne
  Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävä tilanne ja turvallisuustilanne

Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Naisiin ja lapsiin kohdistuvat raiskaukset ja väkivalta aseellisten konfliktien yhteydessä
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 8 kohdasta sekä johdanto-osan G kappaleesta, ja sekä 8 kohta että johdanto-osan G kappale hyväksyttiin.
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2 ja 3
  S&D-ryhmä ja Verts/ALE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 3, ja molemmat tarkistukset hylättiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 50 puolesta, 3 vastaan ja 4 tyhjää. |
| --- | --- |

—

Naisiin ja lapsiin kohdistuvat raiskaukset ja väkivalta aseellisten konfliktien yhteydessä

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 8 kohdasta sekä johdanto-osan G kappaleesta, ja sekä 8 kohta että johdanto-osan G kappale hyväksyttiin.

Hylätyt tarkistukset: 1, 2 ja 3

S&D-ryhmä ja Verts/ALE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 3, ja molemmat tarkistukset hylättiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 50 puolesta, 3 vastaan ja 4 tyhjää.

9.   Muut asiat

Ei ollut

10.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunto pidetään 19.–21. joulukuuta 2016. Istunnon pitopaikka ilmoitetaan myöhemmin.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Namibian viranomaisia istunnon tehokkaasta järjestämisestä sekä jäseniä ja yhteissihteeristöä näiden panoksesta.

(Istunto päättyi klo 16.00)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(puheenjohtajana)

Yhteispuheenjohtajat

Leonard-Emile OGNIMBA(puheenjohtajana)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (varapuheenjohtaja)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  TŠAD (varapuheenjohtaja)
  KOMORIT
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA
  KONGON TASAVALTA
  COOKINSAARET
  NORSUNLUURANNIKKO
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

  ERITREA (varapuheenjohtaja)
  ETIOPIA
  FIDŽI
  GABON (varapuheenjohtaja)
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (varapuheenjohtaja)
  MALI
  MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)
  NAMIBIA (varapuheenjohtaja)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE (varapuheenjohtaja)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SAMOA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLIT
  SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)
  SALOMONSAARET
  SOMALIA (varapuheenjohtaja)
  ETELÄ-AFRIKKA
  SUDAN (*1)

  SURINAME (varapuheenjohtaja)
  SWAZIMAA
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO (varapuheenjohtaja)
  TONGA (varapuheenjohtaja)
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (varapuheenjohtaja)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (varapuheenjohtaja)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (varapuheenjohtaja)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (varapuheenjohtaja)
  LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (varapuheenjohtaja)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (varapuheenjohtaja)
  MUSSOLINI
  NART (varapuheenjohtaja)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (varapuheenjohtaja)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (varapuheenjohtaja)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (varapuheenjohtaja)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (varapuheenjohtaja)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

TŠAD (varapuheenjohtaja)

KOMORIT

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

KONGON TASAVALTA

COOKINSAARET

NORSUNLUURANNIKKO

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

ERITREA (varapuheenjohtaja)

ETIOPIA

FIDŽI

GABON (varapuheenjohtaja)

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (varapuheenjohtaja)

MALI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MAURITANIA

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)

NAMIBIA (varapuheenjohtaja)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE (varapuheenjohtaja)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SAMOA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLIT

SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)

SALOMONSAARET

SOMALIA (varapuheenjohtaja)

ETELÄ-AFRIKKA

SUDAN (*1)

SURINAME (varapuheenjohtaja)

SWAZIMAA

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO (varapuheenjohtaja)

TONGA (varapuheenjohtaja)

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (varapuheenjohtaja)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (varapuheenjohtaja)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (varapuheenjohtaja)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (varapuheenjohtaja)

LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (varapuheenjohtaja)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (varapuheenjohtaja)

MUSSOLINI

NART (varapuheenjohtaja)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (varapuheenjohtaja)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (varapuheenjohtaja)

ROLIN

ROSATI

RUAS (varapuheenjohtaja)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)
  KOUA (KONGON TASAVALTA), varapuheenjohtaja
  SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja | GOERENS (yhteispuheenjohtaja)
  ZELLER, varapuheenjohtaja
  GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENIN
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  KOMBO (KAMERUN)
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  KATUMWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  GELETA (ETIOPIA)
  GUYANA
  HAITI
  JAMAIKA
  LIBERIA
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLINSAARET
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SUDAN
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)

KOUA (KONGON TASAVALTA), varapuheenjohtaja

SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja

GOERENS (yhteispuheenjohtaja)

ZELLER, varapuheenjohtaja

GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENIN

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

KOMBO (KAMERUN)

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

KATUMWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

GELETA (ETIOPIA)

GUYANA

HAITI

JAMAIKA

LIBERIA

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLINSAARET

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SUDAN

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| Forde (TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtajan puolesta) | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja
  MANSCOUR, varapuheenjohtaja |
| BARBADOS
  RWASA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  KOMORIT
  KILISHO BULAMBO (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (GABON)
  KABA (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  OMAR ADEN (KENIA)
  KIRBATI
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  IRIASE (NIGERIA)
  NIUE
  RUANDA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSAARET
  FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  TRINIDAD JA TOBAGO
  SAMBIA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

Forde (TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtajan puolesta)

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja

MANSCOUR, varapuheenjohtaja

BARBADOS

RWASA (BURUNDI)

KAP VERDE

KOMORIT

KILISHO BULAMBO (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (GABON)

KABA (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

OMAR ADEN (KENIA)

KIRBATI

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK)

IRIASE (NIGERIA)

NIUE

RUANDA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONSAARET

FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

SAMBIA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta) | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapuheenjohtaja
  MUSSOLINI, varapuheenjohtaja |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  WEIDOU (TŠAD)
  COOKINSAARET
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  NAIB (ERITREA)
  OWONO NGUEMA (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  MALEMENT (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIA)
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  KORE HASSANE (NIGER)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  POOL (SEYCHELLIT)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta)

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapuheenjohtaja

MUSSOLINI, varapuheenjohtaja

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

WEIDOU (TŠAD)

COOKINSAARET

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

NAIB (ERITREA)

OWONO NGUEMA (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

MALEMENT (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUEID AHMED (MAURITANIA)

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

KORE HASSANE (NIGER)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

POOL (SEYCHELLIT)

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZIMAA)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Tarkkailijana.

(*2)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

WINDHOEKISSA (NAMIBIA) 13.–15. KESÄKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO

| BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtajana |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (varapuheenjohtaja)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (KAMERUN)
  BORGES (KAP VERDE)
  NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)
  WEIDOU (TŠAD) (varapuheenjohtaja)
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGON
  DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) (varapuheenjohtaja)
  KOUA (KONGON TASAVALTA)
  PUNA (COOKINSAARET)
  TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)
  NGUEMA MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (*1)

  NAIB (ERITREA) (varapuheenjohtaja)
  GEMEDA (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON) (varapuheenjohtaja)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  MC DONALD (GUYANA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK) (varapuheenjohtaja)
  NEKUNDI (NAMIBIA) (varapuheenjohtaja)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  UWIMANIMPAYE (RUANDA)
  LONG (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT JA
  GRENADIINIT)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  POOL (SEYCHELLIT)
  BUNDU (SIERRA LEONE) (varapuheenjohtaja)
  MOSE (SALOMONSAARET)
  HASSAN (SOMALIA) (varapuheenjohtaja)
  MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  TOUM (SUDAN) (varapuheenjohtaja) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME) (varapuheenjohtaja)
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  FILIPE (ITÄ-TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO) (varapuheenjohtaja)
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  JAMAIKA
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  JAMAIKA
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LOPEZ AGUILAR (VP) (2)
   (3)

  MANSCOUR (varapuheenjohtaja)
  MIZZI
  NART (varapuheenjohtaja)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (varapuheenjohtaja)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtajana

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (varapuheenjohtaja)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (KAMERUN)

BORGES (KAP VERDE)

NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

WEIDOU (TŠAD) (varapuheenjohtaja)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGON

DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) (varapuheenjohtaja)

KOUA (KONGON TASAVALTA)

PUNA (COOKINSAARET)

TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

NGUEMA MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (*1)

NAIB (ERITREA) (varapuheenjohtaja)

GEMEDA (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON) (varapuheenjohtaja)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

MC DONALD (GUYANA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAIKA)

LABOSO (KENIA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

SOUEID AHMED (MAURITANIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK) (varapuheenjohtaja)

NEKUNDI (NAMIBIA) (varapuheenjohtaja)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

UWIMANIMPAYE (RUANDA)

LONG (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT JA

GRENADIINIT)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

POOL (SEYCHELLIT)

BUNDU (SIERRA LEONE) (varapuheenjohtaja)

MOSE (SALOMONSAARET)

HASSAN (SOMALIA) (varapuheenjohtaja)

MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

TOUM (SUDAN) (varapuheenjohtaja) (*1)

MISIEKABA (SURINAME) (varapuheenjohtaja)

DLAMINI (SWAZIMAA)

FILIPE (ITÄ-TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO) (varapuheenjohtaja)

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

JAMAIKA

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

JAMAIKA

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LOPEZ AGUILAR (VP) (2)
   (3)

MANSCOUR (varapuheenjohtaja)

MIZZI

NART (varapuheenjohtaja)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (varapuheenjohtaja)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Läsnä myös:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BELIZE

VERNON

BORLAND

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOTSWANA

NGAKA

MODISE

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

KAP VERDE

ANDRADE

KAMERUN

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

NOUGANGA

KOMORIT

OMAR

KONGON TASAVALTA

DOUMA

EKUIR MINKO

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

NORSUNLUURANNIKKO

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

KUUBA

DURÁN

DJIBOUTI

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINICA

ISHMAEL

ERITREA

HAGOS

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIOPIA

WAKJIRA

FIDŽI

SARAN

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

BRAIMA MANE

DIAS

GUYANA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAIKA

MULLINGS-WILLIAMS

KENIA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBERIA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASKAR

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAURITANIA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAURITIUS

MARIE

MOSAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMIBIA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGER

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RUANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEYCHELLIT

PILLAY

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

SALOMONSAARET

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SOMALIA

IBROW

FAQI

ETELÄ-AFRIKKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAME

NELSON

SWAZIMAA

NHLEKO

TŠAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

ITÄ-TIMOR

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDAD JA TOBAGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

AKT-NEUVOSTO

INGRID OLGA EBOUKA BABAKAS, suunnittelusta, tilastoista ja alueellisesta integraatiosta vastaava ministeri (Kongon tasavalta), AKT-neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

LILIANNE PLOUMEN, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri (Alankomaat), EU:n neuvoston virkaatekevä puheenjohtaja

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

DE PEYRON, osastopäällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

VERBOVEN

AKT-SIHTEERISTÖ

OGNIMBA (yhteispääsihteerinä)

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(*1)  Tarkkailijana.

(1)  Läsnä 13. kesäkuuta 2014

(2)  Läsnä 14. kesäkuuta 2014

(3)  Läsnä 15. kesäkuuta 2014

---

LIITE III

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

osallistavan hallinnon parantamisesta hajauttamalla ja paikallishallintoa vahvistamalla

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 hyväksytyllä Lissabonin sopimuksella muutetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 hyväksytyllä Lissabonin sopimuksella muutetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan b alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan ja erityisesti sen 2 ja 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan ja erityisesti sen 2 ja 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjan yleistä etua koskevista palveluista ja erityisesti sen 1 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjan yleistä etua koskevista palveluista ja erityisesti sen 1 artiklan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa ja jota muutettiin 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa ja 22. kesäkuuta 2010 Ouagadougoussa, ja erityisesti sen 1, 2, 5, 8, 9, 20 artiklan, 33 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 4 kohdan d alakohdan sekä liitteen IV 5 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa ja jota muutettiin 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa ja 22. kesäkuuta 2010 Ouagadougoussa, ja erityisesti sen 1, 2, 5, 8, 9, 20 artiklan, 33 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 4 kohdan d alakohdan sekä liitteen IV 5 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (2) kehitysmaiden paikallisviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (2) kehitysmaiden paikallisviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 10. marraskuuta 2008 hyväksymän paikallishallintoa tukevaa kehitysyhteistyötä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 10. marraskuuta 2008 hyväksymän paikallishallintoa tukevaa kehitysyhteistyötä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät paikallisviranomaisista ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät paikallisviranomaisista ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi”,

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 annetun alueiden komitean lausunnon paikallisviranomaisista kehitysyhteistyön toimijoina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 annetun alueiden komitean lausunnon paikallisviranomaisista kehitysyhteistyön toimijoina,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 laaditun Port Moresbyn julistuksen Tyynenmeren valtioiden tulevaisuudesta ja paikallisyhteisöjen rakentamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 laaditun Port Moresbyn julistuksen Tyynenmeren valtioiden tulevaisuudesta ja paikallisyhteisöjen rakentamisesta,

| — | ottaa huomioon Karibian AKT-maiden paikallisviranomaisten foorumin Port of Spainin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Karibian AKT-maiden paikallisviranomaisten foorumin Port of Spainin julistuksen,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman (3)”Agenda 2030 – kestävän kehityksen tavoitteet” ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen N:o 16.7 ”varmistaa joustava, kaikkia koskeva, osallistava ja edustava päätöksenteko kaikilla tasoilla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman (3)”Agenda 2030 – kestävän kehityksen tavoitteet” ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen N:o 16.7 ”varmistaa joustava, kaikkia koskeva, osallistava ja edustava päätöksenteko kaikilla tasoilla”,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon (COP21) tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon (COP21) tulokset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 26. syyskuuta 2013 antaman päätöslauselman (4) paikallishallinnosta ja ihmisoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 26. syyskuuta 2013 antaman päätöslauselman (4) paikallishallinnosta ja ihmisoikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin parlamentin 30. tammikuuta 2007 antaman päätöksen N:o 25 (5), jolla Afrikan hallinnon hajauttamista ja paikallista kehitystä koskeva ministerikokous (AMCOD) muutettiin Afrikan unionin elimeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin parlamentin 30. tammikuuta 2007 antaman päätöksen N:o 25 (5), jolla Afrikan hallinnon hajauttamista ja paikallista kehitystä koskeva ministerikokous (AMCOD) muutettiin Afrikan unionin elimeksi,

| — | ottaa huomioon hallinnon hajauttamisesta ja paikallisesta kehityksestä vastaavien ministereiden päätöslauselman, joka hyväksyttiin Windhoekissa pidetyssä toisessa Africities-huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallinnon hajauttamisesta ja paikallisesta kehityksestä vastaavien ministereiden päätöslauselman, joka hyväksyttiin Windhoekissa pidetyssä toisessa Africities-huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon hallinnon hajauttamisesta ja paikallisesta kehityksestä vastaavien ministereiden julistuksen, joka hyväksyttiin Yaoundéssa pidetyssä kolmannessa Africities-huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallinnon hajauttamisesta ja paikallisesta kehityksestä vastaavien ministereiden julistuksen, joka hyväksyttiin Yaoundéssa pidetyssä kolmannessa Africities-huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2005 annetun Yaoundén-julistuksen, jossa kehotetaan afrikkalaisia hallituksia ryhtymään yhteisiin ja yhdenmukaisiin toimiin hallinnon hajauttamisen ja alueellisen kehityksen saattamiseksi valtioiden hallinto- ja kehityspolitiikkojen keskiöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2005 annetun Yaoundén-julistuksen, jossa kehotetaan afrikkalaisia hallituksia ryhtymään yhteisiin ja yhdenmukaisiin toimiin hallinnon hajauttamisen ja alueellisen kehityksen saattamiseksi valtioiden hallinto- ja kehityspolitiikkojen keskiöön,

| — | ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan välisen yhteisen strategian (JAES), jonka valtionpäämiehet ja hallitukset hyväksyivät toisessa EU–Afrikka-huippukokouksessa vuonna 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan välisen yhteisen strategian (JAES), jonka valtionpäämiehet ja hallitukset hyväksyivät toisessa EU–Afrikka-huippukokouksessa vuonna 2007,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston 29. tammikuuta 2007 hyväksymän päätöslauselman (6) osallistavasta hallinnosta ja kansalaisten osallistumisesta politiikkojen kehittämiseen, palvelujen tuottamiseen ja budjetointiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston 29. tammikuuta 2007 hyväksymän päätöslauselman (6) osallistavasta hallinnosta ja kansalaisten osallistumisesta politiikkojen kehittämiseen, palvelujen tuottamiseen ja budjetointiin,

| — | ottaa huomioon vuoden 2015 internetin hallintofoorumin ja tietoyhteiskuntahuippukokouksen loppupäätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2015 internetin hallintofoorumin ja tietoyhteiskuntahuippukokouksen loppupäätelmät,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien asuinyhdyskuntaohjelman (HABITAT) 20. huhtikuuta 2007 hyväksymät kansainväliset ohjeet hallinnon hajauttamisesta ja paikallisten viranomaisten vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien asuinyhdyskuntaohjelman (HABITAT) 20. huhtikuuta 2007 hyväksymät kansainväliset ohjeet hallinnon hajauttamisesta ja paikallisten viranomaisten vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin tammikuussa 2007 hyväksymän Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 34 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin tammikuussa 2007 hyväksymän Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 34 artiklan,

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2014 hyväksytyn Afrikan peruskirjan hallinnon hajauttamisen, paikallishallinnon ja paikallisen kehityksen arvoista ja periaatteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2014 hyväksytyn Afrikan peruskirjan hallinnon hajauttamisen, paikallishallinnon ja paikallisen kehityksen arvoista ja periaatteista,

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2003 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan pöytäkirjan naisten oikeuksista Afrikassa ja erityisesti sen 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2003 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan pöytäkirjan naisten oikeuksista Afrikassa ja erityisesti sen 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon Rio de Janeirossa toukokuussa 2001 pidetyssä paikallisviranomaisten kansainvälisen liiton (IULA) 35. maailmankonferenssissa perustetun AKT-maiden paikallishallinnon foorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rio de Janeirossa toukokuussa 2001 pidetyssä paikallisviranomaisten kansainvälisen liiton (IULA) 35. maailmankonferenssissa perustetun AKT-maiden paikallishallinnon foorumin,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ja EU:n 20. kesäkuuta 2014 antaman yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehitysohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ja EU:n 20. kesäkuuta 2014 antaman yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehitysohjelmasta,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (ACP-EU/101967/16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (ACP-EU/101967/16),

| A. | toteaa, että paikallishallinto koostuu instituutioista, järjestelmistä ja prosesseista, joiden avulla kansalaiset voivat paikallisella tasolla tuoda julki omia etujaan ja tarpeitaan, sovitella erimielisyyksiä ja käyttää oikeuksiaan ja noudattaa velvollisuuksiaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että paikallishallinto koostuu instituutioista, järjestelmistä ja prosesseista, joiden avulla kansalaiset voivat paikallisella tasolla tuoda julki omia etujaan ja tarpeitaan, sovitella erimielisyyksiä ja käyttää oikeuksiaan ja noudattaa velvollisuuksiaan;

| B. | katsoo, että hallintoa voi hajauttaa monin tavoin, esimerkiksi hajauttamalla hallintovaltaa keskusvallalta paikallisviranomaisille, delegoimalla jotkut tietyt toiminnot valtuutetulle viranomaiselle tai luomalla vähintään kaksi hallintotasoa, joille osoitetaan perustuslain tai muun lainsäädännön avulla valtaa, toimintoja ja rahoitusta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että hallintoa voi hajauttaa monin tavoin, esimerkiksi hajauttamalla hallintovaltaa keskusvallalta paikallisviranomaisille, delegoimalla jotkut tietyt toiminnot valtuutetulle viranomaiselle tai luomalla vähintään kaksi hallintotasoa, joille osoitetaan perustuslain tai muun lainsäädännön avulla valtaa, toimintoja ja rahoitusta;

| C. | toteaa, että uudistettaessa julkista sektoria sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti olennaista on ihmiskeskeinen lähestymistapa, jossa etusijalle asetetaan kansalaisten oikeus osallistua hallintoon ja elämänlaatunsa parantamiseen: |
| --- | --- |

C.

toteaa, että uudistettaessa julkista sektoria sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti olennaista on ihmiskeskeinen lähestymistapa, jossa etusijalle asetetaan kansalaisten oikeus osallistua hallintoon ja elämänlaatunsa parantamiseen:

| D. | katsoo, että on taattava paikallishallinnon osallistavuus ja se on rakennettava tukemaan valtion järjestäytymistä, jotta voidaan parantaa demokratian laatua, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, talouden, sosiaalisten näkökohtien ja kansalaisten kehitystä sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on taattava paikallishallinnon osallistavuus ja se on rakennettava tukemaan valtion järjestäytymistä, jotta voidaan parantaa demokratian laatua, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, talouden, sosiaalisten näkökohtien ja kansalaisten kehitystä sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien suojelua;

| E. | katsoo, että yleisön osallistuminen päätöksentekoon edistää vähemmistöjen ja syrjäytyneiden etujen suojelua sekä takaa oikeudenmukaisen, läpinäkyvän ja vastuuvelvollisen hallinnon sekä kestävän kehityksen; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yleisön osallistuminen päätöksentekoon edistää vähemmistöjen ja syrjäytyneiden etujen suojelua sekä takaa oikeudenmukaisen, läpinäkyvän ja vastuuvelvollisen hallinnon sekä kestävän kehityksen;

| F. | katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteissa korostuu paikallisviranomaisten merkitys köyhyyden torjunnassa ja kunnallisten palveluiden, kuten vesi- ja jätevesihuollon, perusterveydenhuollon ja koulutuksen, tuottamisessa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteissa korostuu paikallisviranomaisten merkitys köyhyyden torjunnassa ja kunnallisten palveluiden, kuten vesi- ja jätevesihuollon, perusterveydenhuollon ja koulutuksen, tuottamisessa;

| G. | toteaa, että hallinnon hajauttamisella tulisi edesauttaa tasa-arvoisia mahdollisuuksia päästä julkisiin virkoihin ja poliittisen luokan uusiutumista siten, että edistetään naisten ja nuorten osallistumista hallintoon; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että hallinnon hajauttamisella tulisi edesauttaa tasa-arvoisia mahdollisuuksia päästä julkisiin virkoihin ja poliittisen luokan uusiutumista siten, että edistetään naisten ja nuorten osallistumista hallintoon;

| H. | katsoo, että hallinnon hajauttaminen lisää merkittävästi oikeudenmukaisuutta, koska voimavarat jaetaan oikeudenmukaisesti alikehittyneille ja syrjäytyneille alueille ja kansalaiset saavat mahdollisuuden tehdä päätöksiä heitä koskevista kysymyksistä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että hallinnon hajauttaminen lisää merkittävästi oikeudenmukaisuutta, koska voimavarat jaetaan oikeudenmukaisesti alikehittyneille ja syrjäytyneille alueille ja kansalaiset saavat mahdollisuuden tehdä päätöksiä heitä koskevista kysymyksistä;

| I. | toteaa, että hallinnon hajauttamiseen liittyvien uudistusten ja vallan siirtämisen pitäisi perustua toissijaisuusperiaatteelle, jotta voidaan taata parempi hallinto, jossa päätökset tehdään alimmalla mahdollisella tasolla ja jossa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskusvallan yksiköt toimivat paikallistasolla ainoastaan silloin, kun se osoittautuu välttämättömäksi ja kun ne voivat toimia paikallisia yksikköjä tehokkaammin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että hallinnon hajauttamiseen liittyvien uudistusten ja vallan siirtämisen pitäisi perustua toissijaisuusperiaatteelle, jotta voidaan taata parempi hallinto, jossa päätökset tehdään alimmalla mahdollisella tasolla ja jossa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskusvallan yksiköt toimivat paikallistasolla ainoastaan silloin, kun se osoittautuu välttämättömäksi ja kun ne voivat toimia paikallisia yksikköjä tehokkaammin;

| J. | katsoo, että demokraattinen hallinto ei koske ainoastaan kansallisia hallituksia vaan myös hajautettuja yksiköitä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, joilla on tärkeä asema kansalaisten ja hallituksen välisen yhteyden luomisessa sekä valtioiden julkisen politiikan laaja-alaisen ja demokraattisen omavastuullisuuden takaamisessa; toteaa, että paikalliset yksiköt ovat selkeä kuntien ja kansallisten viranomaisten välinen rajapinta, joka mahdollistaa paikallisen väestön demokraattiselle osallistumiselle perustuvan ruohonjuuritason demokratian; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että demokraattinen hallinto ei koske ainoastaan kansallisia hallituksia vaan myös hajautettuja yksiköitä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, joilla on tärkeä asema kansalaisten ja hallituksen välisen yhteyden luomisessa sekä valtioiden julkisen politiikan laaja-alaisen ja demokraattisen omavastuullisuuden takaamisessa; toteaa, että paikalliset yksiköt ovat selkeä kuntien ja kansallisten viranomaisten välinen rajapinta, joka mahdollistaa paikallisen väestön demokraattiselle osallistumiselle perustuvan ruohonjuuritason demokratian;

| K. | toteaa, että paikallisille yksiköille on myönnetty kansallisessa lainsäädännössä määritelty valta toimia omien alueellisten vaalipiiriensä sisällä tietyssä määrin keskushallinnosta riippumattomasti, jotta ne voivat säätää lakeja tietyillä aloilla ja tarjota kansalaisille paikallisia julkisia palveluita; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että paikallisille yksiköille on myönnetty kansallisessa lainsäädännössä määritelty valta toimia omien alueellisten vaalipiiriensä sisällä tietyssä määrin keskushallinnosta riippumattomasti, jotta ne voivat säätää lakeja tietyillä aloilla ja tarjota kansalaisille paikallisia julkisia palveluita;

| L. | katsoo, että hyvälle paikalliselle hallintotavalle on ominaista paikallishallinnon ja julkisten palvelujen tarjoamisen laadukkuus ja tehokkuus, paikallisen politiikan ja päätöksentekoprosessien laadukkuus, syrjimättömyys, läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus sekä tapa, jolla paikallista valtaa käytetään; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että hyvälle paikalliselle hallintotavalle on ominaista paikallishallinnon ja julkisten palvelujen tarjoamisen laadukkuus ja tehokkuus, paikallisen politiikan ja päätöksentekoprosessien laadukkuus, syrjimättömyys, läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus sekä tapa, jolla paikallista valtaa käytetään;

| M. | katsoo, että varsinainen poliittisen vallan siirtäminen keskushallinnolta ja verotuksen hajauttaminen paikallisiin yksiköihin lisäävät paikallisten yksiköiden taloudellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että varsinainen poliittisen vallan siirtäminen keskushallinnolta ja verotuksen hajauttaminen paikallisiin yksiköihin lisäävät paikallisten yksiköiden taloudellista riippumattomuutta;

| N. | toteaa, että hallinnon hajauttaminen ei välttämättä onnistu, jos julkiset toimielimet ovat heikkoja eivätkä riittävän toimintakykyisiä, jolloin nämä puutteet saattavat heijastua paikallishallintoon; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että hallinnon hajauttaminen ei välttämättä onnistu, jos julkiset toimielimet ovat heikkoja eivätkä riittävän toimintakykyisiä, jolloin nämä puutteet saattavat heijastua paikallishallintoon;

| O. | katsoo, että vireä ja aktiivinen kansalaisyhteiskunta ja siinä vallitseva ilmaisun- ja yhdistymisvapaus, ovat edellytyksenä tehokkaalle, läpinäkyvälle ja vastuulliselle paikallishallinnolla sekä hyvälle hajautetulle hallinnolle; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että vireä ja aktiivinen kansalaisyhteiskunta ja siinä vallitseva ilmaisun- ja yhdistymisvapaus, ovat edellytyksenä tehokkaalle, läpinäkyvälle ja vastuulliselle paikallishallinnolla sekä hyvälle hajautetulle hallinnolle;

| P. | katsoo, että jos tehokkaat paikalliset, alueelliset, ja kansalliset valvonta- ja seurantajärjestelmät puuttuvat, hallinnon hajauttaminen voi tuoda mukanaan korruptiota, julkisten varojen tuhlaamista sekä hallitsematonta velanottoa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalliseen budjettiin ja hallintoon; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että jos tehokkaat paikalliset, alueelliset, ja kansalliset valvonta- ja seurantajärjestelmät puuttuvat, hallinnon hajauttaminen voi tuoda mukanaan korruptiota, julkisten varojen tuhlaamista sekä hallitsematonta velanottoa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalliseen budjettiin ja hallintoon;

| Q. | katsoo, että keskushallinnon ja paikallisviranomaisten on sitouduttava yhteistyöhön ja konsultoitava toisiaan erityisesti sellaisia yhdellä hallinnon tasolla toteutettavia hankkeita ja ohjelmia koskevista ehdotuksista, suunnitelmista ja niiden toimeenpanosta, jotka voivat suorasti tai välillisesti vaikuttaa toisen hallinnon tason toimiin; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että keskushallinnon ja paikallisviranomaisten on sitouduttava yhteistyöhön ja konsultoitava toisiaan erityisesti sellaisia yhdellä hallinnon tasolla toteutettavia hankkeita ja ohjelmia koskevista ehdotuksista, suunnitelmista ja niiden toimeenpanosta, jotka voivat suorasti tai välillisesti vaikuttaa toisen hallinnon tason toimiin;

| R. | toteaa, että naiset ovat huomattavissa määrin aliedustettuina hallinnollisissa ja poliittisissa viroissa ja että demokratia ja hyvä hallintotapa voidaan saavuttaa ainoastaan sukupuolten välisellä tasa-arvolla ja tasapuolisemmalla edustuksella, jota on edistettävä hallinnon hajauttamisella; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että naiset ovat huomattavissa määrin aliedustettuina hallinnollisissa ja poliittisissa viroissa ja että demokratia ja hyvä hallintotapa voidaan saavuttaa ainoastaan sukupuolten välisellä tasa-arvolla ja tasapuolisemmalla edustuksella, jota on edistettävä hallinnon hajauttamisella;

| S. | katsoo, että Busanin kumppanuus tarjoaa laajenevan foorumin uusille kehitysalan toimijoille, kuten paikallisille ja alueellisille toimijoille; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Busanin kumppanuus tarjoaa laajenevan foorumin uusille kehitysalan toimijoille, kuten paikallisille ja alueellisille toimijoille;

| T. | katsoo, että tieto- ja viestintäteknologia tuo paljon uusia mahdollisuuksia osallistumiselle hajautetun hallinnon politiikkaan, digitaaliselle osallisuudelle, läpinäkyvyydelle ja vastuuvelvollisuudelle; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että tieto- ja viestintäteknologia tuo paljon uusia mahdollisuuksia osallistumiselle hajautetun hallinnon politiikkaan, digitaaliselle osallisuudelle, läpinäkyvyydelle ja vastuuvelvollisuudelle;

| 1. | kehottaa AKT:n ja EU:n valtioita edistämään hallinnon hajauttamista kehityksen parantamiseksi, vaurauden lisäämiseksi paikallisesti ja alueellisesti, demokraattisen ja vastuuvelvollisen vallankäytön lisäämiseksi, kansallisen yhtenäisyyden edistämiseksi monimuotoisuuden tunnustamisen avulla, kansalaisten vallan lisäämiseksi, jotta he voivat paremmin osallistua valtiovallan käyttöön ja itseään koskevaan päätöksentekoon, yhteisöjen oikeuden omien asioidensa hallintaan ja itsensä kehittämiseen tunnustamiseksi, vähemmistöjen ja syrjäytyneiden yhteisöjen suojelemiseksi ja niiden etujen ja oikeuksien edistämiseksi sekä kansallisten ja paikallisten voimavarojen oikeudenmukaisen jaon takaamiseksi; |
| --- | --- |

1.

kehottaa AKT:n ja EU:n valtioita edistämään hallinnon hajauttamista kehityksen parantamiseksi, vaurauden lisäämiseksi paikallisesti ja alueellisesti, demokraattisen ja vastuuvelvollisen vallankäytön lisäämiseksi, kansallisen yhtenäisyyden edistämiseksi monimuotoisuuden tunnustamisen avulla, kansalaisten vallan lisäämiseksi, jotta he voivat paremmin osallistua valtiovallan käyttöön ja itseään koskevaan päätöksentekoon, yhteisöjen oikeuden omien asioidensa hallintaan ja itsensä kehittämiseen tunnustamiseksi, vähemmistöjen ja syrjäytyneiden yhteisöjen suojelemiseksi ja niiden etujen ja oikeuksien edistämiseksi sekä kansallisten ja paikallisten voimavarojen oikeudenmukaisen jaon takaamiseksi;

| 2. | uskoo vahvasti, että hallinnon hajauttaminen ja osallistava paikallishallinto on suunniteltava siten, että sosiaalinen oikeudenmukaisuus on mahdollisimman suurta, jotta voidaan taata, että päätöksentekoprosessissa puututaan tehokkaasti kaikkeen sosioekonomiseen epätasa-arvoon; |
| --- | --- |

2.

uskoo vahvasti, että hallinnon hajauttaminen ja osallistava paikallishallinto on suunniteltava siten, että sosiaalinen oikeudenmukaisuus on mahdollisimman suurta, jotta voidaan taata, että päätöksentekoprosessissa puututaan tehokkaasti kaikkeen sosioekonomiseen epätasa-arvoon;

| 3. | korostaa, että paikallisviranomaisia ja niiden tunnustamista valtiollisina toimijoina koskevassa komission tiedonannossa esitetyt uudet suuntaviivat ovat merkittävä edistysaskel uudessa Euroopan unionin kehitysohjelmassa; tähdentää, että näitä uusia suuntaviivoja on tarpeen soveltaa eurooppalaisessa yhteistyössä ja erityisesti 11. Euroopan kehitysrahaston (EKR) tehokkaassa täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että paikallisviranomaisia ja niiden tunnustamista valtiollisina toimijoina koskevassa komission tiedonannossa esitetyt uudet suuntaviivat ovat merkittävä edistysaskel uudessa Euroopan unionin kehitysohjelmassa; tähdentää, että näitä uusia suuntaviivoja on tarpeen soveltaa eurooppalaisessa yhteistyössä ja erityisesti 11. Euroopan kehitysrahaston (EKR) tehokkaassa täytäntöönpanossa;

| 4. | muistuttaa, että hallinnon hajauttaminen parantaa hallinnon osallistavuutta, koska ohjelmien ja politiikkojen yhteensovittaminen alueellisesti vahvistaa omistajuutta sekä eri sidosryhmien ja toimijoiden välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että hallinnon hajauttaminen parantaa hallinnon osallistavuutta, koska ohjelmien ja politiikkojen yhteensovittaminen alueellisesti vahvistaa omistajuutta sekä eri sidosryhmien ja toimijoiden välistä vuoropuhelua;

| 5. | kehottaa AKT:n ja EU:n valtioita yhteistyössä AKT:n alueellisen yhdentymisen elinten kanssa, edistämään kattavaa lähestymistapaa hallinnon hajauttamiselle ja vahvistamaan paikallisten yhteisöjen ja järjestöjen sekä kansalaisjärjestöjen oikeutta valvoa hallinnon hajauttamisen uudistamista ja vaikuttaa siihen; kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita luomaan välineitä kansalaisjärjestöjen kanssa käytävälle säännölliselle keskustelulle; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT:n ja EU:n valtioita yhteistyössä AKT:n alueellisen yhdentymisen elinten kanssa, edistämään kattavaa lähestymistapaa hallinnon hajauttamiselle ja vahvistamaan paikallisten yhteisöjen ja järjestöjen sekä kansalaisjärjestöjen oikeutta valvoa hallinnon hajauttamisen uudistamista ja vaikuttaa siihen; kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita luomaan välineitä kansalaisjärjestöjen kanssa käytävälle säännölliselle keskustelulle;

| 6. | pyytää EU:ta ja AKT-valtioita edistämään hajautettua yhteistyötä vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman panemiseksi täytäntöön; kehottaa komissiota näin ollen osoittamaan hallinnon hajauttamisen tärkeäksi ulkoisen avun rahoitusvälineiden rahoituskohteeksi; vaatii EU:n jäsenvaltioita antamaan kehitysohjelmissaan hallinnon hajauttamiselle asianmukaisen aseman ja koordinoimaan toimiaan komission, muiden EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden sekä alueellisten järjestöjen toimien kanssa; |
| --- | --- |

6.

pyytää EU:ta ja AKT-valtioita edistämään hajautettua yhteistyötä vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman panemiseksi täytäntöön; kehottaa komissiota näin ollen osoittamaan hallinnon hajauttamisen tärkeäksi ulkoisen avun rahoitusvälineiden rahoituskohteeksi; vaatii EU:n jäsenvaltioita antamaan kehitysohjelmissaan hallinnon hajauttamiselle asianmukaisen aseman ja koordinoimaan toimiaan komission, muiden EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden sekä alueellisten järjestöjen toimien kanssa;

| 7. | painottaa Afrikan unionin ja erityisesti Afrikan hallinnon hajauttamista ja paikallista kehitystä koskevan ministerikokouksen tärkeyttä hallinnon hajauttamiseen liittyvien politiikkojen kehittämisessä; |
| --- | --- |

7.

painottaa Afrikan unionin ja erityisesti Afrikan hallinnon hajauttamista ja paikallista kehitystä koskevan ministerikokouksen tärkeyttä hallinnon hajauttamiseen liittyvien politiikkojen kehittämisessä;

| 8. | katsoo, että nämä paikallisviranomaisten välisen koordinoinnin rakenteet ovat ratkaisevan tärkeitä, koska ne tarjoavat teknistä ja menetelmiä koskevaa tukea paikallisten toimintavalmiuksien kehittämiseksi edesauttamalla hajauttamisprosessia ja peruspalvelujen tuottamista tukevan asiantuntemuksen vaihtoa; toteaa, että ne ovat myös asianmukainen poliittisen vuoropuhelun foorumi, jolla paikallisviranomaisten ääni voidaan saada kuulumaan kaikilla hallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että nämä paikallisviranomaisten välisen koordinoinnin rakenteet ovat ratkaisevan tärkeitä, koska ne tarjoavat teknistä ja menetelmiä koskevaa tukea paikallisten toimintavalmiuksien kehittämiseksi edesauttamalla hajauttamisprosessia ja peruspalvelujen tuottamista tukevan asiantuntemuksen vaihtoa; toteaa, että ne ovat myös asianmukainen poliittisen vuoropuhelun foorumi, jolla paikallisviranomaisten ääni voidaan saada kuulumaan kaikilla hallinnon tasoilla;

| 9. | vaatii EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita ryhtymään toimiin naisten, paikallisten yhteisöjen, alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen osallistamiseksi, muun muassa parantamalla näiden ryhmien valmiuksia osallistua paikallisen ja alueellisen kehityksen ja sijoitustoiminnan suunnitteluun, ja kannustaa valtioita luomaan poliittisia prosesseja koskevia foorumeita paikallisten kuulemiseksi; |
| --- | --- |

9.

vaatii EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita ryhtymään toimiin naisten, paikallisten yhteisöjen, alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen osallistamiseksi, muun muassa parantamalla näiden ryhmien valmiuksia osallistua paikallisen ja alueellisen kehityksen ja sijoitustoiminnan suunnitteluun, ja kannustaa valtioita luomaan poliittisia prosesseja koskevia foorumeita paikallisten kuulemiseksi;

| 10. | painottaa tarvetta varmistaa kansalaisjärjestöjen, paikallisviranomaisten ja kansallisten viranomaisten laaja-alainen osallistuminen, jotta voidaan taata tarkoituksenmukainen, läpinäkyvä ja vastuuvelvollinen hallinto; |
| --- | --- |

10.

painottaa tarvetta varmistaa kansalaisjärjestöjen, paikallisviranomaisten ja kansallisten viranomaisten laaja-alainen osallistuminen, jotta voidaan taata tarkoituksenmukainen, läpinäkyvä ja vastuuvelvollinen hallinto;

| 11. | korostaa, että tehokas hallinnon hajauttaminen vaatii julkisen sektorin uudistamista, esimerkiksi siirtämällä valtaa, toimia ja voimavaroja, sekä poliittisten toimijoiden moniarvoisuutta ja kansalaisten aktiivista suoraa ja edustuksellista osallistumista osallistavaan suunnitteluun ja budjetointiin; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että tehokas hallinnon hajauttaminen vaatii julkisen sektorin uudistamista, esimerkiksi siirtämällä valtaa, toimia ja voimavaroja, sekä poliittisten toimijoiden moniarvoisuutta ja kansalaisten aktiivista suoraa ja edustuksellista osallistumista osallistavaan suunnitteluun ja budjetointiin;

| 12. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia päättämään toimista, joilla vahvistetaan oikeushallintoa, jolla yhdessä verovirastojen kanssa, pitäisi olla välineitä korruption torjumiseksi (riittävä rahoitus, petoksentorjuntajärjestelmät ja -viranomaiset jne.); |
| --- | --- |

12.

kehottaa toimivaltaisia viranomaisia päättämään toimista, joilla vahvistetaan oikeushallintoa, jolla yhdessä verovirastojen kanssa, pitäisi olla välineitä korruption torjumiseksi (riittävä rahoitus, petoksentorjuntajärjestelmät ja -viranomaiset jne.);

| 13. | korostaa, että on luotava tapoja suuren yleisön osallistamiseksi kansalaiskasvatuksella, jotta voidaan parantaa kaikkien kansalaisten tietämystä heidän oikeuksistaan ja hyvän hallintotavan velvollisuuksista; peräänkuuluttaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden paikallisviranomaisten välisiä kumppanuussopimuksia, esimerkiksi koulutuksen ja henkisen pääoman alalla, teknisen ja menettelytapoja koskevan tuen antamiseksi paikallisten voimavarojen kehittämisessä sekä asiantuntemuksen vaihdon edesauttamiseksi; muistuttaa elinikäisen oppimisen, muodollisen, epämuodollisen ja vapaamuotoisen kansalaiskasvatuksen sekä kulttuurienvälisen vuoropuhelun tärkeydestä sen takaamisessa, että kansalaisilla on välineet osallistua paikalliseen hallintoon ja virkeän kansalaisyhteiskunnan sektorin rakentamiseen; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on luotava tapoja suuren yleisön osallistamiseksi kansalaiskasvatuksella, jotta voidaan parantaa kaikkien kansalaisten tietämystä heidän oikeuksistaan ja hyvän hallintotavan velvollisuuksista; peräänkuuluttaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden paikallisviranomaisten välisiä kumppanuussopimuksia, esimerkiksi koulutuksen ja henkisen pääoman alalla, teknisen ja menettelytapoja koskevan tuen antamiseksi paikallisten voimavarojen kehittämisessä sekä asiantuntemuksen vaihdon edesauttamiseksi; muistuttaa elinikäisen oppimisen, muodollisen, epämuodollisen ja vapaamuotoisen kansalaiskasvatuksen sekä kulttuurienvälisen vuoropuhelun tärkeydestä sen takaamisessa, että kansalaisilla on välineet osallistua paikalliseen hallintoon ja virkeän kansalaisyhteiskunnan sektorin rakentamiseen;

| 14. | muistuttaa, että ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus on taattava, jotta kaikki kansalaiset kaikista yhteisöistä ja ryhmistä voivat osallistua vapaasti, oikeudenmukaisesti ja avoimesti paikallisen hallintoon; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus on taattava, jotta kaikki kansalaiset kaikista yhteisöistä ja ryhmistä voivat osallistua vapaasti, oikeudenmukaisesti ja avoimesti paikallisen hallintoon;

| 15. | peräänkuuluttaa säännöllisiä, läpinäkyviä, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja paikallisten edustuslaitosten oikeutetun määräysvallan institutionalisoimiseksi ja paremman ruohonjuuritason demokratian täytäntöönpanon takaamiseksi; |
| --- | --- |

15.

peräänkuuluttaa säännöllisiä, läpinäkyviä, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja paikallisten edustuslaitosten oikeutetun määräysvallan institutionalisoimiseksi ja paremman ruohonjuuritason demokratian täytäntöönpanon takaamiseksi;

| 16. | kehottaa kansallisia viranomaisia takaamaan kansallisen budjetin varojen tasapuolisen jaon hajautetuille yksiköille, alueille, kaupungeille ja kunnille; painottaa näin ollen, että on lisättävä tukea, jolla vahvistetaan paikallisviranomaisten julkisten varojen hyvän hoidon toimintavalmiuksia ja rahoitukseen ja budjettiin liittyviä valmiuksia, jotta ne voivat tarjota laadukkaita julkisia palveluja, taata tasavertaiset toimintamahdollisuudet ja luoda sosiaalista yhteenkuuluvuutta; kehottaa komissiota edistämään hajautettua yhteistyötä tukevien innovatiivisten rahoituslähteiden käyttöönottoa ja erityisesti lainan ja avustukset yhdistäviä välineitä, jotka sovitetaan paikallisviranomaisten erityispiirteisiin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kansallisia viranomaisia takaamaan kansallisen budjetin varojen tasapuolisen jaon hajautetuille yksiköille, alueille, kaupungeille ja kunnille; painottaa näin ollen, että on lisättävä tukea, jolla vahvistetaan paikallisviranomaisten julkisten varojen hyvän hoidon toimintavalmiuksia ja rahoitukseen ja budjettiin liittyviä valmiuksia, jotta ne voivat tarjota laadukkaita julkisia palveluja, taata tasavertaiset toimintamahdollisuudet ja luoda sosiaalista yhteenkuuluvuutta; kehottaa komissiota edistämään hajautettua yhteistyötä tukevien innovatiivisten rahoituslähteiden käyttöönottoa ja erityisesti lainan ja avustukset yhdistäviä välineitä, jotka sovitetaan paikallisviranomaisten erityispiirteisiin;

| 17. | korostaa, että on erittäin tärkeää kiinnittää enemmän huomiota verovarojen käyttöön sekä kansallisesti että paikallisesti kehitysmaissa; suhtautuu myönteisesti paikallisen rahoituksen seurantakeskusten asteittaiseen perustamiseen; katsoo, että tällaisten seurantakeskusten olisi saatava enemmän tukea Euroopan unionilta; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on erittäin tärkeää kiinnittää enemmän huomiota verovarojen käyttöön sekä kansallisesti että paikallisesti kehitysmaissa; suhtautuu myönteisesti paikallisen rahoituksen seurantakeskusten asteittaiseen perustamiseen; katsoo, että tällaisten seurantakeskusten olisi saatava enemmän tukea Euroopan unionilta;

| 18. | korostaa, että hallinnon hajauttamisella on kaikilla hallinnon tasoilla torjuttava tehokkaasti korruptiota, mukaan luettuna monikansallisten yritysten harjoittama korruptio; kehottaa EU:n jäsenvaltioita, AKT-valtioita ja niiden alueellisia elimiä asettamaan etusijalle niiden hallinnon heikkouksien löytämisen, joiden vuoksi hallinnon hajauttaminen aikaansaa korruptiota, mukaan luettuna verovilppiä ja laittomia rahavirtoja, sekä toimimaan tehokkaasti kielteisten seurausten ehkäisemiseksi; peräänkuuluttaa näin ollen asianmukaista tukea valvontavalmiuksille ja oikeusvaltion vahvistamiselle, jotta näihin vakaviin ongelmiin voidaan puuttua; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että hallinnon hajauttamisella on kaikilla hallinnon tasoilla torjuttava tehokkaasti korruptiota, mukaan luettuna monikansallisten yritysten harjoittama korruptio; kehottaa EU:n jäsenvaltioita, AKT-valtioita ja niiden alueellisia elimiä asettamaan etusijalle niiden hallinnon heikkouksien löytämisen, joiden vuoksi hallinnon hajauttaminen aikaansaa korruptiota, mukaan luettuna verovilppiä ja laittomia rahavirtoja, sekä toimimaan tehokkaasti kielteisten seurausten ehkäisemiseksi; peräänkuuluttaa näin ollen asianmukaista tukea valvontavalmiuksille ja oikeusvaltion vahvistamiselle, jotta näihin vakaviin ongelmiin voidaan puuttua;

| 19. | korostaa hallinnon hajauttamisen edistämisen merkitystä vastattaessa haasteisiin, kuten jätehuolto ja kaupunkiväestön köyhyys, puututtaessa sosiaaliseen syrjäytymiseen, vähennettäessä epäoikeudenmukaisuutta, osallistettaessa kansalaisia, torjuttaessa sukupuolten välistä epätasa-arvoa, vähennettäessä luonnononnettomuuksiin liittyviä riskejä sekä suunniteltaessa innovatiivisia infrastruktuureja, palvelujen tuottamista, maankäyttöä ja energian käyttöä jne.; |
| --- | --- |

19.

korostaa hallinnon hajauttamisen edistämisen merkitystä vastattaessa haasteisiin, kuten jätehuolto ja kaupunkiväestön köyhyys, puututtaessa sosiaaliseen syrjäytymiseen, vähennettäessä epäoikeudenmukaisuutta, osallistettaessa kansalaisia, torjuttaessa sukupuolten välistä epätasa-arvoa, vähennettäessä luonnononnettomuuksiin liittyviä riskejä sekä suunniteltaessa innovatiivisia infrastruktuureja, palvelujen tuottamista, maankäyttöä ja energian käyttöä jne.;

| 20. | pitää myönteisenä AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kaupunkien osallistumista asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien konferenssin (Habitat III) valmisteluun; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kaupunkien osallistumista asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien konferenssin (Habitat III) valmisteluun;

| 21. | painottaa, että ilmastonmuutos ja luonnon pilaantuminen vaarantavat köyhyyden vähentämisen ja muodostavat suuren haasteen paikallisviranomaisille, koska ne vaikuttavat ensi kädessä paikallisiin yhteisöihin; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita sekä niiden alueellisia elimiä takaamaan, että paikallisviranomaiset osallistuvat täysimääräisesti Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että ilmastonmuutos ja luonnon pilaantuminen vaarantavat köyhyyden vähentämisen ja muodostavat suuren haasteen paikallisviranomaisille, koska ne vaikuttavat ensi kädessä paikallisiin yhteisöihin; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita sekä niiden alueellisia elimiä takaamaan, että paikallisviranomaiset osallistuvat täysimääräisesti Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon;

| 22. | pyytää AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään kansallisten ja paikallisten viranomaisten välisen toissijaisuusperiaatteen ja tasa-arvoisuuden periaatteen soveltamista, millä pyritään tehokkaaseen paikallistason toimintaan; |
| --- | --- |

22.

pyytää AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään kansallisten ja paikallisten viranomaisten välisen toissijaisuusperiaatteen ja tasa-arvoisuuden periaatteen soveltamista, millä pyritään tehokkaaseen paikallistason toimintaan;

| 23. | ottaa huomioon, että sama hallinnon hajauttamisen malli ei sovellu kaikkiin valtioihin, ja pyytää, että eri kulttuureja ja perinteitä sekä kansojen omaperäisyyttä kunnioitetaan; |
| --- | --- |

23.

ottaa huomioon, että sama hallinnon hajauttamisen malli ei sovellu kaikkiin valtioihin, ja pyytää, että eri kulttuureja ja perinteitä sekä kansojen omaperäisyyttä kunnioitetaan;

| 24. | painottaa, että on tärkeää edistää hyvää paikallishallintoa tukemalla vastuuvelvollisuuden, avoimuuden, osallistavuuden ja responsiivisuuden periaatteita sekä takaamalla, että oikeusvaltiota ylläpidetään ja että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että on tärkeää edistää hyvää paikallishallintoa tukemalla vastuuvelvollisuuden, avoimuuden, osallistavuuden ja responsiivisuuden periaatteita sekä takaamalla, että oikeusvaltiota ylläpidetään ja että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan;

| 25. | korostaa, että on tarpeen hyödyntää paikallishallinnossa mahdollisimman paljon tieto- ja viestintäteknologiaa sekä ryhtyä toimiin digitaalisen lukutaidon ja teknologian ja internetin saatavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tarpeen hyödyntää paikallishallinnossa mahdollisimman paljon tieto- ja viestintäteknologiaa sekä ryhtyä toimiin digitaalisen lukutaidon ja teknologian ja internetin saatavuuden lisäämiseksi;

| 26. | antaa tunnustusta paikallisviranomaisten tärkeydelle radikalismin ja terrorismin torjunnassa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita ja niiden kansallisia elimiä varmistamaan, että paikallisviranomaiset pystyvät tekemään keskeistä työtä yhteisöjen välisen integroinnin edistämisessä ja radikalismin tai muunlaisen syrjäytymisen ehkäisemisessä; vaatii, että tämän alan asiantuntemuksen vaihtamiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden välillä perustetaan väline; |
| --- | --- |

26.

antaa tunnustusta paikallisviranomaisten tärkeydelle radikalismin ja terrorismin torjunnassa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita ja niiden kansallisia elimiä varmistamaan, että paikallisviranomaiset pystyvät tekemään keskeistä työtä yhteisöjen välisen integroinnin edistämisessä ja radikalismin tai muunlaisen syrjäytymisen ehkäisemisessä; vaatii, että tämän alan asiantuntemuksen vaihtamiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden välillä perustetaan väline;

| 27. | korostaa paikallishallinnon ratkaisevan tärkeää asemaa konfliktinjälkeisessä sovinnonteossa, sillä paikallisviranomaiset ovat ensimmäisenä mahdollistamassa valtion paikallisen läsnäolon palauttamisen ja ottamassa tehokkaammin huomioon paikalliset olosuhteet, sekä konfliktin ehkäisyssä, jolloin ne hoitavat ryhmienvälisiä jännitteitä, lisäävät edustettavuutta ja osallistumista sekä parantavat palvelujen tuottamista; |
| --- | --- |

27.

korostaa paikallishallinnon ratkaisevan tärkeää asemaa konfliktinjälkeisessä sovinnonteossa, sillä paikallisviranomaiset ovat ensimmäisenä mahdollistamassa valtion paikallisen läsnäolon palauttamisen ja ottamassa tehokkaammin huomioon paikalliset olosuhteet, sekä konfliktin ehkäisyssä, jolloin ne hoitavat ryhmienvälisiä jännitteitä, lisäävät edustettavuutta ja osallistumista sekä parantavat palvelujen tuottamista;

| 28. | painottaa, että on tärkeää saada naiset, nuoret, vammaiset ja heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät sekä ylipäätään kaikki ihmiset kulttuurisen ja sosioekonomiseen taustaan katsomatta osallistumaan poliittiseen ja hallinnolliseen päätöksentekoon sekä antaa heille mahdollisuus osallistua ja olla edustettuina täysimääräisesti kaikilla hallinnon tasoilla ja erityisesti paikallishallinnossa; kehottaa toteuttamaan sukupuolten tasa-arvoa tasapuolisuusperiaatteella; |
| --- | --- |

28.

painottaa, että on tärkeää saada naiset, nuoret, vammaiset ja heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät sekä ylipäätään kaikki ihmiset kulttuurisen ja sosioekonomiseen taustaan katsomatta osallistumaan poliittiseen ja hallinnolliseen päätöksentekoon sekä antaa heille mahdollisuus osallistua ja olla edustettuina täysimääräisesti kaikilla hallinnon tasoilla ja erityisesti paikallishallinnossa; kehottaa toteuttamaan sukupuolten tasa-arvoa tasapuolisuusperiaatteella;

| 29. | muistuttaa, että hallinnon hajauttamista on pidettävä mahdollisuutena puuttua sukupuolten epätasa-arvoon ja lisätä naisten edustusta ja näkyvyyttä politiikan ja talouden alan päätöksenteossa; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että hallinnon hajauttamista on pidettävä mahdollisuutena puuttua sukupuolten epätasa-arvoon ja lisätä naisten edustusta ja näkyvyyttä politiikan ja talouden alan päätöksenteossa;

| 30. | toteaa, että hallinnon hajauttamisen avulla on mahdollistettava nuorten osallistuminen paikallishallintoon ja se, että heitä edustetaan päätöksenteossa, ja edesautettava sitä; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että hallinnon hajauttamisen avulla on mahdollistettava nuorten osallistuminen paikallishallintoon ja se, että heitä edustetaan päätöksenteossa, ja edesautettava sitä;

| 31. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia poistamaan kaiken päällekkäisyyden valtion hallinnosta ja välttämään paikallisten ja alueellisten viranomaisten päällekkäisiä vastuualueita; |
| --- | --- |

31.

kehottaa toimivaltaisia viranomaisia poistamaan kaiken päällekkäisyyden valtion hallinnosta ja välttämään paikallisten ja alueellisten viranomaisten päällekkäisiä vastuualueita;

| 32. | painottaa, että on tarpeen vahvistaa sähköistä hallintoa ja uusien teknologioiden mahdollistamia kanavia, jotta voidaan luoda läpinäkyvämpää hallintoa ja näin ehkäistä kaikenlaiset väärinkäytökset, helpottaa saatavuutta ja taata vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että on tarpeen vahvistaa sähköistä hallintoa ja uusien teknologioiden mahdollistamia kanavia, jotta voidaan luoda läpinäkyvämpää hallintoa ja näin ehkäistä kaikenlaiset väärinkäytökset, helpottaa saatavuutta ja taata vastuuvelvollisuus;

| 33. | kehottaa lisäämään yhteistyötä AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden sekä AKT:n alueellisten järjestöjen, kuten Afrikan unionin, Karibian yhteisö ja Tyynenmeren saarten foorumi, paikallisviranomaisille siirrettyjen resurssien valvontajärjestelmien ja niiden valmiuksien luomisessa ja vahvistamisessa, jotta voidaan torjua korruptiota ja tuhlausta; korostaa, että kansainvälistä yhteistyötä laittomien rahavirtojen pysäyttämiseksi olisi tehostettava, jotta varmistetaan paikallisten ja kansainvälisten yritysten tasapuolinen kohtelu verotusta koskevissa kysymyksissä; |
| --- | --- |

33.

kehottaa lisäämään yhteistyötä AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden sekä AKT:n alueellisten järjestöjen, kuten Afrikan unionin, Karibian yhteisö ja Tyynenmeren saarten foorumi, paikallisviranomaisille siirrettyjen resurssien valvontajärjestelmien ja niiden valmiuksien luomisessa ja vahvistamisessa, jotta voidaan torjua korruptiota ja tuhlausta; korostaa, että kansainvälistä yhteistyötä laittomien rahavirtojen pysäyttämiseksi olisi tehostettava, jotta varmistetaan paikallisten ja kansainvälisten yritysten tasapuolinen kohtelu verotusta koskevissa kysymyksissä;

| 34. | vaatii aloittamaan todellisen poliittisen vuoropuhelun paikallisviranomaisten kanssa AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön puitteissa siten, että on mahdollista arvioida edistymistä, ongelmia ja mahdollisuuksia lisätä avun tuloksellisuutta paikallistasolla; |
| --- | --- |

34.

vaatii aloittamaan todellisen poliittisen vuoropuhelun paikallisviranomaisten kanssa AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön puitteissa siten, että on mahdollista arvioida edistymistä, ongelmia ja mahdollisuuksia lisätä avun tuloksellisuutta paikallistasolla;

| 35. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

35.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (7)

maanosan laajuisesta vapaakauppa-alueesta Afrikassa – Afrikan sisäisen kaupan edistämisen näkymät ja sen mahdolliset edut AKT:lle

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (1), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (1), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (2),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista sekä niiden hankaluuksista ja näkymistä (3), 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arvioinnista (4), 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista ja niiden vaikutuksesta AKT-valtioihin (5) ja 19. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksen seuraavista vaiheista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista sekä niiden hankaluuksista ja näkymistä (3), 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arvioinnista (4), 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista ja niiden vaikutuksesta AKT-valtioihin (5) ja 19. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksen seuraavista vaiheista (6),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten, yhteistyössä EU:n kanssa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten, yhteistyössä EU:n kanssa (7),

| — | ottaa huomioon 27. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja kehitys – Kauppa- ja investointipolitiikan räätälöinti apua eniten tarvitsevien maiden tarpeiden mukaan” (COM(2012) 22 final), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja kehitys – Kauppa- ja investointipolitiikan räätälöinti apua eniten tarvitsevien maiden tarpeiden mukaan” (COM(2012) 22 final),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskevasta maailmanlaajuisesta kumppanuudesta vuoden 2015 jälkeen (COM(2015) 44 final), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskevasta maailmanlaajuisesta kumppanuudesta vuoden 2015 jälkeen (COM(2015) 44 final),

| — | ottaa huomioon vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman loppuasiakirjan ”Kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030”, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi syyskuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman loppuasiakirjan ”Kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030”, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi syyskuussa 2015,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta pidetyn kolmannen YK:n kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta pidetyn kolmannen YK:n kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin,

| — | ottaa huomioon YK:n vuoden 2012 Afrikan talouskomission (UNECA) toimintasuunnitelman Afrikan sisäisen kaupan edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuoden 2012 Afrikan talouskomission (UNECA) toimintasuunnitelman Afrikan sisäisen kaupan edistämiseksi,

| — | ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) Addis Abebassa 25. toukokuuta 1963 hyväksymän peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) Addis Abebassa 25. toukokuuta 1963 hyväksymän peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Loméssa, Togossa 11. heinäkuuta 2000 hyväksytyn Afrikan unionin perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Loméssa, Togossa 11. heinäkuuta 2000 hyväksytyn Afrikan unionin perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Kampalassa pidetyn kolmikantahuippukokouksen 22. lokakuuta 2008 tekemän päätöksen itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden (COMESA), eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) ja Itä-Afrikan yhteisön (EAC) välisen vapaakauppa-alueen perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kampalassa pidetyn kolmikantahuippukokouksen 22. lokakuuta 2008 tekemän päätöksen itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden (COMESA), eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) ja Itä-Afrikan yhteisön (EAC) välisen vapaakauppa-alueen perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 1991 tehdyn Abujan sopimuksen Afrikan talousyhteisön perustamisesta ja erityisesti sen 6 ja 88 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 1991 tehdyn Abujan sopimuksen Afrikan talousyhteisön perustamisesta ja erityisesti sen 6 ja 88 artiklan,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 23.–30. tammikuuta 2012 pidetyn 18. Afrikan unionin parlamentin istunnon tekemän päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 23.–30. tammikuuta 2012 pidetyn 18. Afrikan unionin parlamentin istunnon tekemän päätöksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan taloudellista kehitystä koskevat toimintasuunnitelmat, jotka hyväksyttiin vuonna 1980 ja vuonna 2012 Lagosissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan taloudellista kehitystä koskevat toimintasuunnitelmat, jotka hyväksyttiin vuonna 1980 ja vuonna 2012 Lagosissa,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin 50. vuosipäivän yhteydessä toukokuussa 2013 julkistetun Agenda 2063 -toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin Afrikan unionin parlamentin 24. sääntömääräisessä kokouksessa Addis Abebassa 31. tammikuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin 50. vuosipäivän yhteydessä toukokuussa 2013 julkistetun Agenda 2063 -toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin Afrikan unionin parlamentin 24. sääntömääräisessä kokouksessa Addis Abebassa 31. tammikuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 30.–31. tammikuuta 2014 pidetyn Afrikan unionin valtionpäämiesten 22. huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30.–31. tammikuuta 2014 pidetyn Afrikan unionin valtionpäämiesten 22. huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon Sharm el-Sheikhissä 6.–10. kesäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kolmikantakokouksen päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sharm el-Sheikhissä 6.–10. kesäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kolmikantakokouksen päätökset,

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 pidetyn YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) raportin Afrikan sisäisestä kaupasta ja julkisen sektorin dynaamisuuden vapauttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 pidetyn YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) raportin Afrikan sisäisestä kaupasta ja julkisen sektorin dynaamisuuden vapauttamisesta,

| — | ottaa huomioon maailman talousfoorumin vuoden 2015 Afrikan kilpailukykyraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman talousfoorumin vuoden 2015 Afrikan kilpailukykyraportin,

| A. | katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen Afrikkaan on Addis Abebassa vuonna 2012 pidettyyn Afrikan unionin kokoukseen osallistuneiden valtionpäämiesten poliittisen tahdon ilmaus; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen Afrikkaan on Addis Abebassa vuonna 2012 pidettyyn Afrikan unionin kokoukseen osallistuneiden valtionpäämiesten poliittisen tahdon ilmaus;

| B. | katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue on kirjattu Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintasuunnitelmaan tärkeänä virstanpylväänä pyrittäessä saavuttamaan lopulliset tavoitteet, jotka ovat Afrikan yhteismarkkinoiden ja Afrikan talousyhteisön perustaminen, niin kuin Abujan sopimuksessa ja Afrikan unionin perustamiskirjassa todetaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue on kirjattu Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintasuunnitelmaan tärkeänä virstanpylväänä pyrittäessä saavuttamaan lopulliset tavoitteet, jotka ovat Afrikan yhteismarkkinoiden ja Afrikan talousyhteisön perustaminen, niin kuin Abujan sopimuksessa ja Afrikan unionin perustamiskirjassa todetaan;

| C. | ottaa huomioon, että Afrikan osuus maailmankaupasta on hyvin alhainen, noin kolme prosenttia, ja että Afrikka tekee maanosista vähiten kauppaa alueensa sisällä, ja toteaa, että maanosan sisäisen kaupan osuus on vain 12 prosenttia Afrikan kaupasta, kun taas Aasiassa vastaava osuus on 55 prosenttia ja Euroopassa 70 prosenttia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Afrikan osuus maailmankaupasta on hyvin alhainen, noin kolme prosenttia, ja että Afrikka tekee maanosista vähiten kauppaa alueensa sisällä, ja toteaa, että maanosan sisäisen kaupan osuus on vain 12 prosenttia Afrikan kaupasta, kun taas Aasiassa vastaava osuus on 55 prosenttia ja Euroopassa 70 prosenttia;

| D. | toteaa, että kesäkuussa 2015 Afrikan unioni aloitti viralliset neuvottelut maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisesta vuoteen 2017 mennessä, minkä jälkeen perustettaisiin Afrikan tulliliitto vuoteen 2019 mennessä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kesäkuussa 2015 Afrikan unioni aloitti viralliset neuvottelut maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisesta vuoteen 2017 mennessä, minkä jälkeen perustettaisiin Afrikan tulliliitto vuoteen 2019 mennessä;

| E. | katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue edistää tiiviimpiä talouden, kaupan ja kulttuurisia suhteita Afrikan maiden välillä sekä parantaa toimitusvalmiuksia ja kilpailukykyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan unionin välillä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue edistää tiiviimpiä talouden, kaupan ja kulttuurisia suhteita Afrikan maiden välillä sekä parantaa toimitusvalmiuksia ja kilpailukykyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan unionin välillä;

| F. | katsoo, että Afrikan sisäisen kaupan edistämisen on hyödytettävä kaikkia afrikkalaisia ja autettava Afrikkaa integroitumaan osaksi maailmanlaajuista kauppajärjestelmää; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Afrikan sisäisen kaupan edistämisen on hyödytettävä kaikkia afrikkalaisia ja autettava Afrikkaa integroitumaan osaksi maailmanlaajuista kauppajärjestelmää;

| G. | huomauttaa, että kehitystä tukevan regionalismin vaikutukset voivat heijastua myönteisesti maanosan rauhan, turvallisuuden ja poliittisen vakauden edistämiseen; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että kehitystä tukevan regionalismin vaikutukset voivat heijastua myönteisesti maanosan rauhan, turvallisuuden ja poliittisen vakauden edistämiseen;

| H. | toteaa, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen edellyttää, että yhdenmukaistetaan kirjava joukko monenvälisiä, alueellisia ja kahdenvälisiä kauppasopimuksia, joita suurin osa Afrikan maista on tehnyt; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen edellyttää, että yhdenmukaistetaan kirjava joukko monenvälisiä, alueellisia ja kahdenvälisiä kauppasopimuksia, joita suurin osa Afrikan maista on tehnyt;

| I. | toteaa, että tavaroiden ja palvelujen kotimaisen kysynnän ja tarjonnan rakenteellinen epätasapaino johtaa aivan liian usein siihen, että joudutaan turvautumaan kalliisiin tuontituotteisiin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tavaroiden ja palvelujen kotimaisen kysynnän ja tarjonnan rakenteellinen epätasapaino johtaa aivan liian usein siihen, että joudutaan turvautumaan kalliisiin tuontituotteisiin;

| J. | katsoo, että rajatylittävää kauppaa käydään usein sellaisten valtioiden välillä, joiden asukkaat ovat samaa kansaa, mutta tätä merkittävää kaupankäyntiä ei lasketa Afrikan valtioiden väliseen kauppaan; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että rajatylittävää kauppaa käydään usein sellaisten valtioiden välillä, joiden asukkaat ovat samaa kansaa, mutta tätä merkittävää kaupankäyntiä ei lasketa Afrikan valtioiden väliseen kauppaan;

| K. | katsoo, että tämä rinnakkaistalous kiertää valtionveroja ja haittaa pyrkimyksiä tukea ja kehittää yksityistä sektoria; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että tämä rinnakkaistalous kiertää valtionveroja ja haittaa pyrkimyksiä tukea ja kehittää yksityistä sektoria;

| L. | katsoo, että petokset, salakuljetus, veronkierto ja verovapaudet vievät valtioilta rahoitusta, ja että nämä valtiot saattavat jo kärsiä kaupan vapauttamisen mukanaan tuomasta tullimaksutulojen vähenemisestä; katsoo, että valtavat Afrikasta lähtöisin olevat laittoman pääoman virrat ovat esteenä maanosan kasvulle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että petokset, salakuljetus, veronkierto ja verovapaudet vievät valtioilta rahoitusta, ja että nämä valtiot saattavat jo kärsiä kaupan vapauttamisen mukanaan tuomasta tullimaksutulojen vähenemisestä; katsoo, että valtavat Afrikasta lähtöisin olevat laittoman pääoman virrat ovat esteenä maanosan kasvulle ja kehitykselle;

| M. | ottaa huomioon lisäarvon, joka syntyy sellaisten suurten integraatiohankkeiden kerrannaisvaikutuksista kuten hankkeet Tšad-järven kuivumisen torjumiseksi, metaanikaasun poistamiseksi Kivu-järvestä ja Kongo-joen ja Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitsevan Ingan alueen vesivoiman valjastamiseksi sähköntuottoon; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon lisäarvon, joka syntyy sellaisten suurten integraatiohankkeiden kerrannaisvaikutuksista kuten hankkeet Tšad-järven kuivumisen torjumiseksi, metaanikaasun poistamiseksi Kivu-järvestä ja Kongo-joen ja Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitsevan Ingan alueen vesivoiman valjastamiseksi sähköntuottoon;

| 1. | toteaa, että maanosanlaajuinen vapaakauppa-alue tulee kattamaan 54 Afrikan valtiota, joiden yhteenlaskettu BKT on 1,2 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joiden markkina-alueella asuu yli miljardi asukasta vuoteen 2050 mennessä ja joka lisää Afrikan sisäistä kauppaa jopa 35 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla vuodessa; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että maanosanlaajuinen vapaakauppa-alue tulee kattamaan 54 Afrikan valtiota, joiden yhteenlaskettu BKT on 1,2 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joiden markkina-alueella asuu yli miljardi asukasta vuoteen 2050 mennessä ja joka lisää Afrikan sisäistä kauppaa jopa 35 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla vuodessa;

| 2. | pitää valitettavana, että nykyisin vain 12 prosenttia Afrikan kaupankäynnistä on sisäistä ja katsoo, että on tarpeen edistää maanosan sisäistä kauppaa poistamalla suojatulleja ja tullien ulkopuolisia esteitä ja puuttumalla Afrikan markkinoilla nykyisin vallitsevaan hajanaisuuteen; muistuttaa, että lisääntyneen kaupankäynnin pitäisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kasvattaa Afrikan BKT:ta arviolta 4,5–5 prosentilla; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että nykyisin vain 12 prosenttia Afrikan kaupankäynnistä on sisäistä ja katsoo, että on tarpeen edistää maanosan sisäistä kauppaa poistamalla suojatulleja ja tullien ulkopuolisia esteitä ja puuttumalla Afrikan markkinoilla nykyisin vallitsevaan hajanaisuuteen; muistuttaa, että lisääntyneen kaupankäynnin pitäisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kasvattaa Afrikan BKT:ta arviolta 4,5–5 prosentilla;

| 3. | painottaa, että on tarpeen tukea alueellisia yhdentymisprosesseja Afrikassa, jotta voidaan parantaa talouden kestävyyttä ja suojella maanosan talouksia ulkoisilta sokeilta; katsoo, että alueellisen kaupan tuomaa kasvua, jota osaltaan vauhdittavat erityisesti yhteistyö ja eteläisten maiden keskinäinen teknologian siirto, pitäisi hyödyntää resurssien parempaan jakoon ja kehityserojen vähentämiseen Afrikan mantereella; kehottaa näin ollen ottamaan kansalaisia ja muita sidosryhmiä mukaan suoriin ja avoimiin keskusteluihin, jotta päästäisiin yksimielisyyteen valtion yleistä etua edistävästä strategiasta; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että on tarpeen tukea alueellisia yhdentymisprosesseja Afrikassa, jotta voidaan parantaa talouden kestävyyttä ja suojella maanosan talouksia ulkoisilta sokeilta; katsoo, että alueellisen kaupan tuomaa kasvua, jota osaltaan vauhdittavat erityisesti yhteistyö ja eteläisten maiden keskinäinen teknologian siirto, pitäisi hyödyntää resurssien parempaan jakoon ja kehityserojen vähentämiseen Afrikan mantereella; kehottaa näin ollen ottamaan kansalaisia ja muita sidosryhmiä mukaan suoriin ja avoimiin keskusteluihin, jotta päästäisiin yksimielisyyteen valtion yleistä etua edistävästä strategiasta;

| 4. | huomauttaa, että kaupan vapauttamisen ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys ei missään mielessä ole itsestään selvä ja että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella on pysyviä vaikutuksia afrikkalaisten elämänlaadun parantamiseen vain, jos se tuo mukanaan suurisuuntaisen kehityspolitiikan, muuten eri puolilla Afrikkaa vallitseva syvään juurtunut epätasa-arvo jää ennalleen; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että kaupan vapauttamisen ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys ei missään mielessä ole itsestään selvä ja että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella on pysyviä vaikutuksia afrikkalaisten elämänlaadun parantamiseen vain, jos se tuo mukanaan suurisuuntaisen kehityspolitiikan, muuten eri puolilla Afrikkaa vallitseva syvään juurtunut epätasa-arvo jää ennalleen;

| 5. | katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue pitäisi ottaa vähitellen käyttöön yhdistämällä lukuisat jo olemassa olevat vapaakauppa-alueet ja talousyhteisöt SADC:n, COMESA:n ja EAC:n välisen kolmikantasopimuksen myötä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue pitäisi ottaa vähitellen käyttöön yhdistämällä lukuisat jo olemassa olevat vapaakauppa-alueet ja talousyhteisöt SADC:n, COMESA:n ja EAC:n välisen kolmikantasopimuksen myötä;

| 6. | toteaa, että myös kansainvälisen ympäristön on oltava suosiollinen Afrikan sisäisen alueellisen yhdentymisen prosessille, mikä muun muassa tarkoittaa, että Afrikalle myönnetään suurempi edustus ja osallistuminen päätöksentekoon kansainvälisissä rahoituksen, kaupan ja kehityksen alan instituutioissa; kehottaa EU:ta tukemaan Afrikan valtioita näissä pyynnöissä, jotta voidaan antaa niiden osallistua tasapuolisesti olemassa olevien kansainvälisten sääntöjen maailmanlaajuiseen uudistamiseen; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että myös kansainvälisen ympäristön on oltava suosiollinen Afrikan sisäisen alueellisen yhdentymisen prosessille, mikä muun muassa tarkoittaa, että Afrikalle myönnetään suurempi edustus ja osallistuminen päätöksentekoon kansainvälisissä rahoituksen, kaupan ja kehityksen alan instituutioissa; kehottaa EU:ta tukemaan Afrikan valtioita näissä pyynnöissä, jotta voidaan antaa niiden osallistua tasapuolisesti olemassa olevien kansainvälisten sääntöjen maailmanlaajuiseen uudistamiseen;

| 7. | peräänkuuluttaa alueellisten talousyhteisöjen taloudellisen kehityksen ja innovaatiotoimintavalmiuksien edistämistä, sillä näiden yhteisöjen yhdentymisen prosessit ja kokemus voivat varmasti antaa virikkeitä maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen toteutumiselle; |
| --- | --- |

7.

peräänkuuluttaa alueellisten talousyhteisöjen taloudellisen kehityksen ja innovaatiotoimintavalmiuksien edistämistä, sillä näiden yhteisöjen yhdentymisen prosessit ja kokemus voivat varmasti antaa virikkeitä maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen toteutumiselle;

| 8. | huomauttaa, että Afrikan alueellisten talousyhteisöjen on tarkoitus käydä kauppaa muun maailman kanssa noudattaen useita kansainvälisiä kauppajärjestelmiä, kuten tullivapaita markkinoita, vähiten kehittyneille valtioille (LDC) myönnettyjä vapauksia tariffikiintiöistä ja yleistä tullietuusjärjestelmää tai muiden kuin vähiten kehittyneiden valtioiden välisiä vastavuoroisia vapaakauppasopimuksia; painottaa, että Afrikan valtioiden on lujitettava olemassa olevia markkinoillepääsyjärjestelmiä ja yhdistettävä ne järjestelmäksi, joka on yhdenmukainen maanosanlaajuisen vapaakauppa-alueen kanssa, jotta edistetään alueellista yhdentymistä ja kaupan monipuolistumista; katsoo näin ollen, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että talouskumppanuussopimukset edesauttavat maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamista; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että Afrikan alueellisten talousyhteisöjen on tarkoitus käydä kauppaa muun maailman kanssa noudattaen useita kansainvälisiä kauppajärjestelmiä, kuten tullivapaita markkinoita, vähiten kehittyneille valtioille (LDC) myönnettyjä vapauksia tariffikiintiöistä ja yleistä tullietuusjärjestelmää tai muiden kuin vähiten kehittyneiden valtioiden välisiä vastavuoroisia vapaakauppasopimuksia; painottaa, että Afrikan valtioiden on lujitettava olemassa olevia markkinoillepääsyjärjestelmiä ja yhdistettävä ne järjestelmäksi, joka on yhdenmukainen maanosanlaajuisen vapaakauppa-alueen kanssa, jotta edistetään alueellista yhdentymistä ja kaupan monipuolistumista; katsoo näin ollen, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että talouskumppanuussopimukset edesauttavat maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamista;

| 9. | painottaa kansallisten parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan demokraattisen valvonnan tärkeyttä talouskumppanuussopimusten valvonnassa ja täytäntöönpanossa sekä Afrikan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa; peräänkuuluttaa näin ollen niiden järjestelmällistä osallistumista meneillään olevaan työhön osana osallistavan lähestymistavan mukaisesti ja mahdollisimman suuren läpinäkyvyyden takaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

painottaa kansallisten parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan demokraattisen valvonnan tärkeyttä talouskumppanuussopimusten valvonnassa ja täytäntöönpanossa sekä Afrikan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa; peräänkuuluttaa näin ollen niiden järjestelmällistä osallistumista meneillään olevaan työhön osana osallistavan lähestymistavan mukaisesti ja mahdollisimman suuren läpinäkyvyyden takaamiseksi;

| 10. | muistuttaa, että parempi markkinoille pääsy ilman valmiuksia tuottaa tavaroita tai palveluita ei johda talouden kehittymiseen; pyytää näin ollen, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa etusijalle asetetaan Afrikan tavaroiden ja palvelujen tuotannon rakenteellisen vajeen suhteessa kysyntään sopeuttaminen, jotta voidaan tehostaa kaupan vaikutuksia; pyytää lisäksi EU:ta tukemaan olemassa olevia alueellisen yhdentymisen aloitteita, mukaan luettuna maanosan laajuinen vapaakauppa-alue, kauppaa tukevan kehitysavun avulla, minkä pitäisi edesauttaa kotimaisen tuotantokapasiteetin syntymistä ja kehittämistä, vähentää tuloeroja Afrikassa ja edistää talouden monipuolistumista ja teknologioiden siirtoa; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että parempi markkinoille pääsy ilman valmiuksia tuottaa tavaroita tai palveluita ei johda talouden kehittymiseen; pyytää näin ollen, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa etusijalle asetetaan Afrikan tavaroiden ja palvelujen tuotannon rakenteellisen vajeen suhteessa kysyntään sopeuttaminen, jotta voidaan tehostaa kaupan vaikutuksia; pyytää lisäksi EU:ta tukemaan olemassa olevia alueellisen yhdentymisen aloitteita, mukaan luettuna maanosan laajuinen vapaakauppa-alue, kauppaa tukevan kehitysavun avulla, minkä pitäisi edesauttaa kotimaisen tuotantokapasiteetin syntymistä ja kehittämistä, vähentää tuloeroja Afrikassa ja edistää talouden monipuolistumista ja teknologioiden siirtoa;

| 11. | kehottaa afrikkalaisia hallituksia lisäämään edelleen Afrikan sisäistä kaupankäyntiä luomalla asianmukaisen kauppalainsäädännön; korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa kansallisia lakeja, investoida kaupankäyntiin liittyvään infrastruktuuriin ja tehostaa kaupankäynnin helpottamista; |
| --- | --- |

11.

kehottaa afrikkalaisia hallituksia lisäämään edelleen Afrikan sisäistä kaupankäyntiä luomalla asianmukaisen kauppalainsäädännön; korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa kansallisia lakeja, investoida kaupankäyntiin liittyvään infrastruktuuriin ja tehostaa kaupankäynnin helpottamista;

| 12. | katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen on autettava palauttamaan, lujittamaan ja kehittämään kaupan rakennetta Afrikassa siten, että edistetään markkinoiden yhdentymistä, teollista tuotantoa ja kilpailukykyä, parannetaan kauppaa, investoidaan infrastruktuuriin ja lisätään kulutusta ostovoimaa vahvistamalla; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen on autettava palauttamaan, lujittamaan ja kehittämään kaupan rakennetta Afrikassa siten, että edistetään markkinoiden yhdentymistä, teollista tuotantoa ja kilpailukykyä, parannetaan kauppaa, investoidaan infrastruktuuriin ja lisätään kulutusta ostovoimaa vahvistamalla;

| 13. | painottaa innovaatiotoiminnan tärkeyttä tuotannon edistämisessä, erityisesti alkutuotannossa ja sen jakeluverkostossa; |
| --- | --- |

13.

painottaa innovaatiotoiminnan tärkeyttä tuotannon edistämisessä, erityisesti alkutuotannossa ja sen jakeluverkostossa;

| 14. | uskoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen tulee edistää suurten rajatylittävien hankkeiden, ja erityisesti liikenne- ja viestintäinfrastruktuurien tai maanosan sähköistämiseen liittyvien hankkeiden, täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata paremmat yhteydet naapurivaltioiden ja suurten kaupunkien välille sekä edistää uusia kehitysmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

14.

uskoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen tulee edistää suurten rajatylittävien hankkeiden, ja erityisesti liikenne- ja viestintäinfrastruktuurien tai maanosan sähköistämiseen liittyvien hankkeiden, täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata paremmat yhteydet naapurivaltioiden ja suurten kaupunkien välille sekä edistää uusia kehitysmahdollisuuksia;

| 15. | toivoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue mahdollistaa sen, että Afrikka voi hyödyntää ja hoitaa luonnonvarojaan kestävästi, mikä yhdessä suotuisan väestönkehityksen kanssa edistää ekonomista kasvua ja vähentää Afrikan valtioiden välisiä kehityseroja jakamalla vaurauden eri alueiden kesken; kehottaa näin ollen Afrikan valtioita lisäämään resurssisopimusten, yritysten tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa samoin EU:ta vahvistamaan tukeaan, jotta luonnonvaroiltaan rikkaat maat soveltaisivat kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI) periaatteita suuremmasta avoimuudesta ja vastuullisuudesta öljy-, kaasu- ja kaivosaloilla; |
| --- | --- |

15.

toivoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue mahdollistaa sen, että Afrikka voi hyödyntää ja hoitaa luonnonvarojaan kestävästi, mikä yhdessä suotuisan väestönkehityksen kanssa edistää ekonomista kasvua ja vähentää Afrikan valtioiden välisiä kehityseroja jakamalla vaurauden eri alueiden kesken; kehottaa näin ollen Afrikan valtioita lisäämään resurssisopimusten, yritysten tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa samoin EU:ta vahvistamaan tukeaan, jotta luonnonvaroiltaan rikkaat maat soveltaisivat kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI) periaatteita suuremmasta avoimuudesta ja vastuullisuudesta öljy-, kaasu- ja kaivosaloilla;

| 16. | muistuttaa, että yksityisen sektorin osuus kehitysmaiden, Afrikka mukaan luettuna, työpaikoista on 90 prosenttia; uskoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue voi tuoda uusia mahdollisuuksia afrikkalaisille yrityksille luomalla tarvittavat ehdot ja ympäristön yrittäjyydelle, sijoitustoiminnalle ja työpaikkojen luomiselle; kehottaa, että olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota pieneen ja keskisuureen teollisuuteen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka muodostavat dynaamisen ja monipuolisen paikallisen talouden selkärangan, erityisesti luomalla ensisijaisia kasvualoja; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että yksityisen sektorin osuus kehitysmaiden, Afrikka mukaan luettuna, työpaikoista on 90 prosenttia; uskoo, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue voi tuoda uusia mahdollisuuksia afrikkalaisille yrityksille luomalla tarvittavat ehdot ja ympäristön yrittäjyydelle, sijoitustoiminnalle ja työpaikkojen luomiselle; kehottaa, että olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota pieneen ja keskisuureen teollisuuteen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka muodostavat dynaamisen ja monipuolisen paikallisen talouden selkärangan, erityisesti luomalla ensisijaisia kasvualoja;

| 17. | toivoo, että otetaan käyttöön käytännön politiikkoja paikallisten pk-yritysten, pk-teollisuuden ja nuorten johtamien hankkeiden ja yritysten auttamiseksi verohelpotuksin ja antamalla niiden käyttöön veroasiantuntijoita ja päteviä johdon konsultteja, jotta ne voivat kehittää valmiuksiaan vaurauden ja työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

17.

toivoo, että otetaan käyttöön käytännön politiikkoja paikallisten pk-yritysten, pk-teollisuuden ja nuorten johtamien hankkeiden ja yritysten auttamiseksi verohelpotuksin ja antamalla niiden käyttöön veroasiantuntijoita ja päteviä johdon konsultteja, jotta ne voivat kehittää valmiuksiaan vaurauden ja työpaikkojen luomiseksi;

| 18. | tuo esille, että usein afrikkalaisten valtioiden verokannustimet, joita ne myöntävät ulkomaisen kaivannaisteollisuuden investointien houkuttelemiseksi, vievät niiltä kullanarvoista rahoitusta; katsoo näin ollen, että kaivannaisteollisuutta koskevaa verotuspolitiikkaa onkin tarkistettava isäntämaiden sosioekonomisten etujen suojaamiseksi; kehottaa EU:ta varmistamaan verotusoikeuksien oikeudenmukaisen jakamisen neuvotellessaan kehitysmaiden kanssa verotusta ja investointeja koskevista sopimuksista; kehottaa näin ollen EU:ta neuvottelemaan kehitysmaiden kanssa verosopimuksista Yhdistyneiden kansakuntien verokomitean mallisopimuksen pohjalta, sillä kyseinen malli antaa vahvemmat oikeudet lähdeverotukseen; muistuttaa lisäksi EU:n vastuusta torjua sellaisia verosääntöjä, jotka edistävät kansainvälisten yhtiöiden ja yksityishenkilöiden veronkiertoa, ja auttaa kolmansia maita kotiuttamaan laittomia varoja sekä asettamaan lainrikkojia syytteeseen; |
| --- | --- |

18.

tuo esille, että usein afrikkalaisten valtioiden verokannustimet, joita ne myöntävät ulkomaisen kaivannaisteollisuuden investointien houkuttelemiseksi, vievät niiltä kullanarvoista rahoitusta; katsoo näin ollen, että kaivannaisteollisuutta koskevaa verotuspolitiikkaa onkin tarkistettava isäntämaiden sosioekonomisten etujen suojaamiseksi; kehottaa EU:ta varmistamaan verotusoikeuksien oikeudenmukaisen jakamisen neuvotellessaan kehitysmaiden kanssa verotusta ja investointeja koskevista sopimuksista; kehottaa näin ollen EU:ta neuvottelemaan kehitysmaiden kanssa verosopimuksista Yhdistyneiden kansakuntien verokomitean mallisopimuksen pohjalta, sillä kyseinen malli antaa vahvemmat oikeudet lähdeverotukseen; muistuttaa lisäksi EU:n vastuusta torjua sellaisia verosääntöjä, jotka edistävät kansainvälisten yhtiöiden ja yksityishenkilöiden veronkiertoa, ja auttaa kolmansia maita kotiuttamaan laittomia varoja sekä asettamaan lainrikkojia syytteeseen;

| 19. | katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen on Afrikan sisäisen tavaroiden ja palveluiden kaupan lisäksi edistettävä myös pääoman ja henkilöiden vapaata liikkumista; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen on Afrikan sisäisen tavaroiden ja palveluiden kaupan lisäksi edistettävä myös pääoman ja henkilöiden vapaata liikkumista;

| 20. | peräänkuuluttaa pikaisia konkreettisia toimia, joilla pyritään korjaamaan tulliesteiden poistosta johtuva tulovaje budjetissa ja säilyttämään paikalliset tuotantomarkkinat; |
| --- | --- |

20.

peräänkuuluttaa pikaisia konkreettisia toimia, joilla pyritään korjaamaan tulliesteiden poistosta johtuva tulovaje budjetissa ja säilyttämään paikalliset tuotantomarkkinat;

| 21. | painottaa, että rahoituksen saatavuus on Afrikassa edelleen liian vähäistä ja että tilanteen korjaamiseksi on luotava uusia innovatiivisia ratkaisuja maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen puitteissa; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että rahoituksen saatavuus on Afrikassa edelleen liian vähäistä ja että tilanteen korjaamiseksi on luotava uusia innovatiivisia ratkaisuja maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen puitteissa;

| 22. | on vakuuttunut siitä, että maataloussektori voi tehokkaasti tukea Afrikan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamista, kunhan kauppapolitiikan höllentämisen ohella luodaan markkinoille sääntöjä pienten tuottajien suojelemiseksi; kehottaa näin ollen Afrikan valtioita kunnioittamaan Maputossa vuonna 2003 tekemäänsä sitoumusta, jonka mukaan vähintään 10 prosenttia niiden kansallisista budjeteista osoitetaan maanviljelylle; |
| --- | --- |

22.

on vakuuttunut siitä, että maataloussektori voi tehokkaasti tukea Afrikan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamista, kunhan kauppapolitiikan höllentämisen ohella luodaan markkinoille sääntöjä pienten tuottajien suojelemiseksi; kehottaa näin ollen Afrikan valtioita kunnioittamaan Maputossa vuonna 2003 tekemäänsä sitoumusta, jonka mukaan vähintään 10 prosenttia niiden kansallisista budjeteista osoitetaan maanviljelylle;

| 23. | muistuttaa, että maatalouden osuus Afrikan BKT:stä on 37 prosenttia ja että pientilat tuottavat yli 90 prosenttia Afrikan maatalouden kokonaistuotannosta; pyytää, että ottaen huomioon, että perheviljelijät ja pienviljelijät ovat osoittaneet pystyvänsä monipuolistamaan tuotantoa ja lisäämään ruoan tuotannon kestävyyttä käyttämällä ekologisia maanviljelyn menetelmiä, lisätään rahoitusta pienviljelijöille, jotta voidaan taata maanosan ruokaturva ja kartuttaa paikallista väestöä hyödyttäviä varastoja; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että maatalouden osuus Afrikan BKT:stä on 37 prosenttia ja että pientilat tuottavat yli 90 prosenttia Afrikan maatalouden kokonaistuotannosta; pyytää, että ottaen huomioon, että perheviljelijät ja pienviljelijät ovat osoittaneet pystyvänsä monipuolistamaan tuotantoa ja lisäämään ruoan tuotannon kestävyyttä käyttämällä ekologisia maanviljelyn menetelmiä, lisätään rahoitusta pienviljelijöille, jotta voidaan taata maanosan ruokaturva ja kartuttaa paikallista väestöä hyödyttäviä varastoja;

| 24. | kehottaa Euroopan unionia ja Afrikan valtioita tekemään yhteistyötä kehittääkseen strategiaa afrikkalaisen maatalouden kilpailukyvyn kehittämiseksi ja maaseudun kehittämiseen liittyviin kysymyksiin vastaamiseksi, eläinten ja kasvien terveyteen liittyviin rajoitteisiin puuttumiseksi ja mikrorahoituksen saatavuuden lisäämiseksi, jotta voidaan edistää maanosan sisäistä maataloustuotteiden kauppaa, suojella pienviljelijöiden toimeentuloa ja varmistaa elintarviketurva; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan unionia ja Afrikan valtioita tekemään yhteistyötä kehittääkseen strategiaa afrikkalaisen maatalouden kilpailukyvyn kehittämiseksi ja maaseudun kehittämiseen liittyviin kysymyksiin vastaamiseksi, eläinten ja kasvien terveyteen liittyviin rajoitteisiin puuttumiseksi ja mikrorahoituksen saatavuuden lisäämiseksi, jotta voidaan edistää maanosan sisäistä maataloustuotteiden kauppaa, suojella pienviljelijöiden toimeentuloa ja varmistaa elintarviketurva;

| 25. | kehottaa asettamaan etusijalle miesten ja naisten koulutuksen ja aloitteet, joilla osoitetaan riittävästi voimavaroja luovuuden ja innovaatiotoiminnan lisäämiselle, mikä on tarpeellista kilpailukyvyn parantamisessa ja viennin monipuolistamisessa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa asettamaan etusijalle miesten ja naisten koulutuksen ja aloitteet, joilla osoitetaan riittävästi voimavaroja luovuuden ja innovaatiotoiminnan lisäämiselle, mikä on tarpeellista kilpailukyvyn parantamisessa ja viennin monipuolistamisessa;

| 26. | pyytää, että ehdotetussa maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa käytetään hyödyksi 40 vuoden kokemusta AKT:n ja EU:n välisistä suhteista, otetaan käyttöön Cotonoun sopimuksen hyvät näkökohdat ja käytetään pohjana käynnissä olevia neuvotteluita uudesta sopimuksesta vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle; |
| --- | --- |

26.

pyytää, että ehdotetussa maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustamisessa käytetään hyödyksi 40 vuoden kokemusta AKT:n ja EU:n välisistä suhteista, otetaan käyttöön Cotonoun sopimuksen hyvät näkökohdat ja käytetään pohjana käynnissä olevia neuvotteluita uudesta sopimuksesta vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle;

| 27. | kannustaa afrikkalaisia AKT-valtioita yhdenmukaistamaan kantansa, jotta ne voivat pitää yhtä kauppakumppaneidensa, kuten EU:n, kanssa käytävissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

27.

kannustaa afrikkalaisia AKT-valtioita yhdenmukaistamaan kantansa, jotta ne voivat pitää yhtä kauppakumppaneidensa, kuten EU:n, kanssa käytävissä neuvotteluissa;

| 28. | kehottaa Euroopan unionia ja Afrikkaa muodostamaan kumppanuuden, joka perustuu yhteisen kestävän ja tasapuolisen kasvun sekä yhteisen kehityksen politiikalle yhteisiin haasteisiin ja etuihin keskittyen; korostaa, että on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä kahden maanosan välillä, erityisesti kansallisen infrastruktuurin ja institutionaalisten valmiuksien parantamisesta, jotta voidaan tehokkaasti edistää maanosan laajuista vapaakauppa-aluetta; |
| --- | --- |

28.

kehottaa Euroopan unionia ja Afrikkaa muodostamaan kumppanuuden, joka perustuu yhteisen kestävän ja tasapuolisen kasvun sekä yhteisen kehityksen politiikalle yhteisiin haasteisiin ja etuihin keskittyen; korostaa, että on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä kahden maanosan välillä, erityisesti kansallisen infrastruktuurin ja institutionaalisten valmiuksien parantamisesta, jotta voidaan tehokkaasti edistää maanosan laajuista vapaakauppa-aluetta;

| 29. | myöntää, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen vie kauan ja vaatii kaikilta sidosryhmiltä voimakasta poliittista osallistumista; kehottaa perustamaan vahvan valvontajärjestelmän arvioimaan maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen velvoitteiden toimeenpanon edistymistä; |
| --- | --- |

29.

myöntää, että maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen perustaminen vie kauan ja vaatii kaikilta sidosryhmiltä voimakasta poliittista osallistumista; kehottaa perustamaan vahvan valvontajärjestelmän arvioimaan maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen velvoitteiden toimeenpanon edistymistä;

| 30. | katsoo, että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella ei ole suotuisia vaikutuksia ilman voimakasta rakennemuutosta, jolla taataan afrikkalaisen tuotannon ja vientirakenteiden välttämätön siirtymä alkutuotteista valmisteisiin; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella ei ole suotuisia vaikutuksia ilman voimakasta rakennemuutosta, jolla taataan afrikkalaisen tuotannon ja vientirakenteiden välttämätön siirtymä alkutuotteista valmisteisiin;

| 31. | uskoo, että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella pitäisi olla todelliset toimintavalmiudet, erityisesti sen pitäisi pystyä suuntaamaan tukia, avustuksia ja muita yhteisön varoja köyhyyden hävittämiseksi Afrikasta ja valtioiden kehityserojen tasoittamiseksi; kehottaa osapuolia kehittämään välineen hyötyjen jakamiseksi tasapuolisesti Afrikan maiden välille niin, että taloudellisesti heikommassa asemassa olevat valtiot voidaan integroida maanosan laajuiseen vapaakauppa-alueeseen ja että ne hyötyvät siitä yhtä lailla; |
| --- | --- |

31.

uskoo, että maanosan laajuisella vapaakauppa-alueella pitäisi olla todelliset toimintavalmiudet, erityisesti sen pitäisi pystyä suuntaamaan tukia, avustuksia ja muita yhteisön varoja köyhyyden hävittämiseksi Afrikasta ja valtioiden kehityserojen tasoittamiseksi; kehottaa osapuolia kehittämään välineen hyötyjen jakamiseksi tasapuolisesti Afrikan maiden välille niin, että taloudellisesti heikommassa asemassa olevat valtiot voidaan integroida maanosan laajuiseen vapaakauppa-alueeseen ja että ne hyötyvät siitä yhtä lailla;

| 32. | kehottaa perustamaan puitteet sille, että eri puolilta Afrikkaa lähtöisin olevat asiantuntijat voivat jakaa ideoita, kokemuksia ja parhaita käytäntöjä maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen edistämiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa perustamaan puitteet sille, että eri puolilta Afrikkaa lähtöisin olevat asiantuntijat voivat jakaa ideoita, kokemuksia ja parhaita käytäntöjä maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen edistämiseksi;

| 33. | myöntää, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue ei yksinään pysty puuttumaan kaikkiin Afrikan nykyisin kohtaamiin haasteisiin, mutta tarjoaa maanosalle todellisen mahdollisuuden kestävään, tasapuoliseen kehitykseen avautumalla muihin talousliittoihin, kuten Euroopan unioniin ja Tyynen- ja Karibianmeren alueisiin nähden; |
| --- | --- |

33.

myöntää, että maanosan laajuinen vapaakauppa-alue ei yksinään pysty puuttumaan kaikkiin Afrikan nykyisin kohtaamiin haasteisiin, mutta tarjoaa maanosalle todellisen mahdollisuuden kestävään, tasapuoliseen kehitykseen avautumalla muihin talousliittoihin, kuten Euroopan unioniin ja Tyynen- ja Karibianmeren alueisiin nähden;

| 34. | muistuttaa, että on tärkeää, että Afrikka huolehtii omasta kehityksestään ja toimii oman mallinsa mukaisesti turvautumalla kaikkiin tarvittaviin keinoihin sellaisen kasvun saavuttamiseksi, joka hyödyttää kaikki afrikkalaisia; |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että on tärkeää, että Afrikka huolehtii omasta kehityksestään ja toimii oman mallinsa mukaisesti turvautumalla kaikkiin tarvittaviin keinoihin sellaisen kasvun saavuttamiseksi, joka hyödyttää kaikki afrikkalaisia;

| 35. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille. |
| --- | --- |

35.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (8)

AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välisestä muuttoliikkeestä: syyt, seuraukset ja strategia yhteistä hallintaa varten

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon aiemmin antamansa päätöslauselmat, ja erityisesti 9. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmin antamansa päätöslauselmat, ja erityisesti 9. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (8) ja erityisesti sen 13 artiklan sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (8) ja erityisesti sen 13 artiklan sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (9),

| — | ottaa huomioon AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen perustamisen,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 37. istunnossaan Porto Vilassa, Vanuatulla 14. kesäkuuta 2012 hyväksymän raportin maahanmuutosta ja kehityksestä vuosina 2011–2012 käydystä vuoropuhelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 37. istunnossaan Porto Vilassa, Vanuatulla 14. kesäkuuta 2012 hyväksymän raportin maahanmuutosta ja kehityksestä vuosina 2011–2012 käydystä vuoropuhelusta,

| — | ottaa huomioon Khartumin prosessin (EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittejä koskeva aloite) ja Rabatin prosessin (EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittejä koskeva aloite), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Khartumin prosessin (EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittejä koskeva aloite) ja Rabatin prosessin (EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittejä koskeva aloite),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus: 2015 EU:n raportti”, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus: 2015 EU:n raportti”, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2015,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 8. maaliskuuta 2016 antama päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 8. maaliskuuta 2016 antama päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (11), 29. huhtikuuta 2015 antaman päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikasta (12) ja 10. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (11), 29. huhtikuuta 2015 antaman päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikasta (12) ja 10. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. heinäkuuta 2013 antaman lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. heinäkuuta 2013 antaman lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (14),

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 ja 14. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523, joissa molemmissa säädetään väliaikaisista kansainvälisen suojelun toimenpiteistä Italian ja Kreikan eduksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 ja 14. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523, joissa molemmissa säädetään väliaikaisista kansainvälisen suojelun toimenpiteistä Italian ja Kreikan eduksi,

| — | ottaa huomioon komission 29. syyskuuta 2015 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 29. syyskuuta 2015 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet” (COM(2015)0490),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Afrikan 11.–12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä koskevassa huippukokouksessa hyväksytyn yhteisen julistuksen ja toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Afrikan 11.–12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä koskevassa huippukokouksessa hyväksytyn yhteisen julistuksen ja toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. huhtikuuta 2015 hyväksymän Sahelin alueellisen toimintasuunnitelman 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. huhtikuuta 2015 hyväksymän Sahelin alueellisen toimintasuunnitelman 2015–2020,

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ”Kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030” (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ”Kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030” (A/RES/70/1),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi,

| — | ottaa huomioon Geneven sopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja sen vuonna 1967 hyväksytyn lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven sopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja sen vuonna 1967 hyväksytyn lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän Afrikan (Banjul) ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän Afrikan (Banjul) ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 9. lokakuuta 2015 antaman päätöslauselman 2240 (2015) Välimerellä tapahtuvan muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan äskettäisen leviämisen ja siitä johtuvan ihmishenkien vaarantumisen torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 9. lokakuuta 2015 antaman päätöslauselman 2240 (2015) Välimerellä tapahtuvan muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan äskettäisen leviämisen ja siitä johtuvan ihmishenkien vaarantumisen torjunnasta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon (COP21) tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon (COP21) tulokset,

| — | ottaa huomioon YK:n Pekingin toimintaohjelman ja Pekingin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Pekingin toimintaohjelman ja Pekingin julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (ACP-EU/101.911v01-00), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (ACP-EU/101.911v01-00),

| A. | toteaa, että sodat, kammottava väkivalta (jota muun muassa Boko Haramin ja Isisin kaltaiset terroristijärjestöt harjoittavat), kasvavien terroristijärjestöjen toimet ja uhkat, poliittinen, sosiaalinen ja taloudellinen epävakaus, talouden matalasuhdanne, köyhyys, huono hallinto, ihmisoikeusrikkomukset, uskonnolliset ääriliikkeet ja viha, työttömyys, korruptio, poliittinen puuttuminen ja sorto, humanitaariset kriisit, ilmastonmuutos, luonnononnettomuudet, ympäristön pilaantuminen, nuorten näköalattomuus ja kasvavat erot elinolosuhteissa ja taloudellisissa olosuhteissa ovat pääasialliset syyt muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sodat, kammottava väkivalta (jota muun muassa Boko Haramin ja Isisin kaltaiset terroristijärjestöt harjoittavat), kasvavien terroristijärjestöjen toimet ja uhkat, poliittinen, sosiaalinen ja taloudellinen epävakaus, talouden matalasuhdanne, köyhyys, huono hallinto, ihmisoikeusrikkomukset, uskonnolliset ääriliikkeet ja viha, työttömyys, korruptio, poliittinen puuttuminen ja sorto, humanitaariset kriisit, ilmastonmuutos, luonnononnettomuudet, ympäristön pilaantuminen, nuorten näköalattomuus ja kasvavat erot elinolosuhteissa ja taloudellisissa olosuhteissa ovat pääasialliset syyt muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon;

| B. | katsoo, että erilaisista ryhmistä koostuvat etelän keskinäiset muuttovirrat ovat paljon suurempia kuin pohjoiseen suuntautuvat muuttovirrat ja ne ovat jatkuneet jo vuosia, erityisesti Afrikan alueella; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että erilaisista ryhmistä koostuvat etelän keskinäiset muuttovirrat ovat paljon suurempia kuin pohjoiseen suuntautuvat muuttovirrat ja ne ovat jatkuneet jo vuosia, erityisesti Afrikan alueella;

| C. | toteaa, että UNHCR:n arvioiden mukaan väestön pakkosiirrot koskettivat Afrikassa 15 miljoonaa ihmistä vuonna 2015 ja että näistä korkeista luvuista huolimatta, oikeutta etsiä ja saada kansainvälistä suojelua kunnioitetaan laajalti Afrikassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että UNHCR:n arvioiden mukaan väestön pakkosiirrot koskettivat Afrikassa 15 miljoonaa ihmistä vuonna 2015 ja että näistä korkeista luvuista huolimatta, oikeutta etsiä ja saada kansainvälistä suojelua kunnioitetaan laajalti Afrikassa;

| D. | katsoo, että ilmastonmuutos saa miljoonat ihmiset pakenemaan kotimaistaan ja että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden on sitouduttava ehkäisemään ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia ja puuttumaan sen seurauksiin; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että ilmastonmuutos saa miljoonat ihmiset pakenemaan kotimaistaan ja että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden on sitouduttava ehkäisemään ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia ja puuttumaan sen seurauksiin;

| E. | huomauttaa, että alueelliset levottomuudet ja pitkäaikaiset konfliktit ovat aiheuttaneet ennenkuulumattoman humanitaarisen kriisin, joka pakotti 59,5 miljoonaa ihmistä muuttamaan pois kotoaan vuonna 2014, kun vuonna 2013 pakkomuutot koskettivat 51,2 miljoonaa ihmistä ja että tämä määrä tullee vuonna 2015 ensimmäistä kertaa ylittämään 60 miljoonaa; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että alueelliset levottomuudet ja pitkäaikaiset konfliktit ovat aiheuttaneet ennenkuulumattoman humanitaarisen kriisin, joka pakotti 59,5 miljoonaa ihmistä muuttamaan pois kotoaan vuonna 2014, kun vuonna 2013 pakkomuutot koskettivat 51,2 miljoonaa ihmistä ja että tämä määrä tullee vuonna 2015 ensimmäistä kertaa ylittämään 60 miljoonaa;

| F. | toteaa, että naisten ja lasten osuus kaikista Eurooppaan paenneista pakolaisista on 55 prosenttia ja monet heistä ovat vaarassa joutua ihmiskaupan, väkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; toteaa, että yli puolet maailman pakolaisista on lapsia; huomauttaa, että EU:n alueelle saapui 25 000 alaikäistä pakolaista vailla huoltajaa vuonna 2014 ja 10 000 pakolaislasta on ilmoitettu kadonneeksi EU:ssa vuonna 2016; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että naisten ja lasten osuus kaikista Eurooppaan paenneista pakolaisista on 55 prosenttia ja monet heistä ovat vaarassa joutua ihmiskaupan, väkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; toteaa, että yli puolet maailman pakolaisista on lapsia; huomauttaa, että EU:n alueelle saapui 25 000 alaikäistä pakolaista vailla huoltajaa vuonna 2014 ja 10 000 pakolaislasta on ilmoitettu kadonneeksi EU:ssa vuonna 2016;

| G. | toteaa, että maahanmuuttajien ja pakolaisten asema vaihtelee kansainvälisen oikeuden mukaan ja, että maahanmuuttajat ja etenkin taloudellisista syistä muuttavat päättävät muuttaa parantaakseen elinolojaan, kun taas pakolaiset joutuvat pakenemaan säästääkseen henkensä tai vaaliakseen vapauttaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maahanmuuttajien ja pakolaisten asema vaihtelee kansainvälisen oikeuden mukaan ja, että maahanmuuttajat ja etenkin taloudellisista syistä muuttavat päättävät muuttaa parantaakseen elinolojaan, kun taas pakolaiset joutuvat pakenemaan säästääkseen henkensä tai vaaliakseen vapauttaan;

| H. | katsoo, että EU:n ulkosuhteita, turvallisuutta, kauppaa, asevientiä, verotusta, maataloutta, humanitaarista apua, muuttoliikkeitä, turvapaikkaa ja kehitysyhteistyötä koskevien politiikkojen johdonmukaisuus ja yhteensovittaminen ovat olennaisen tärkeitä, mutta että ne eivät yleensä toteudu; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n ulkosuhteita, turvallisuutta, kauppaa, asevientiä, verotusta, maataloutta, humanitaarista apua, muuttoliikkeitä, turvapaikkaa ja kehitysyhteistyötä koskevien politiikkojen johdonmukaisuus ja yhteensovittaminen ovat olennaisen tärkeitä, mutta että ne eivät yleensä toteudu;

| I. | katsoo, että tarvitaan välttämättä yhteistä lähestymistapaa, jolla voidaan selviytyä muuttovirtojen ennätyksellisestä kasvusta, ja peräänkuuluttaa sekä EU:n sisäistä ja AKT-maiden alueiden sisäistä että EU:n ja AKT-maiden välistä yhteensovittamista; huomauttaa, että Vallettassa 11.–12. marraskuuta 2015 pidetty huippukokous oli osoitus päättäväisyydestä lähteä yhteensovittamisen tielle ja että sen on johdettava konkreettisin tuloksiin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tarvitaan välttämättä yhteistä lähestymistapaa, jolla voidaan selviytyä muuttovirtojen ennätyksellisestä kasvusta, ja peräänkuuluttaa sekä EU:n sisäistä ja AKT-maiden alueiden sisäistä että EU:n ja AKT-maiden välistä yhteensovittamista; huomauttaa, että Vallettassa 11.–12. marraskuuta 2015 pidetty huippukokous oli osoitus päättäväisyydestä lähteä yhteensovittamisen tielle ja että sen on johdettava konkreettisin tuloksiin;

| J. | toteaa, että EU:n, AKT-maiden ja kansainvälisen yhteisön pitäisi jatkossakin sitoutua takaamaan yleismaailmalliset maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeudet ja varmistaa pakolaisleirien peruselinolosuhteiden parantuminen, jotta voidaan välttyä siltä, että siirtolaiset lähtevät sankoin joukoin etsimään parempia elinolosuhteita; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n, AKT-maiden ja kansainvälisen yhteisön pitäisi jatkossakin sitoutua takaamaan yleismaailmalliset maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeudet ja varmistaa pakolaisleirien peruselinolosuhteiden parantuminen, jotta voidaan välttyä siltä, että siirtolaiset lähtevät sankoin joukoin etsimään parempia elinolosuhteita;

| K. | huomauttaa, että Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot tarjoavat pakolaisille asianmukaiset ja tasapuoliset vastaanotto-olosuhteet; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot tarjoavat pakolaisille asianmukaiset ja tasapuoliset vastaanotto-olosuhteet;

| L. | toteaa, että useat jäsenvaltiot pyrkivät kilpailemaan tällä alalla tarjoamalla mahdollisimman huonoja olosuhteita maahanmuuttajille, esimerkiksi ottamalla pakolaisia säilöön heidän saapuessaan maahan; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että useat jäsenvaltiot pyrkivät kilpailemaan tällä alalla tarjoamalla mahdollisimman huonoja olosuhteita maahanmuuttajille, esimerkiksi ottamalla pakolaisia säilöön heidän saapuessaan maahan;

| M. | katsoo, että Vallettan huippukokouksessa hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa, EU toi esiin aikomuksensa integroida tulevia tärkeimpiä kehitystavoitteita sen ulkoiseen maahanmuuttoyhteistyöhön Afrikan maiden kanssa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Vallettan huippukokouksessa hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa, EU toi esiin aikomuksensa integroida tulevia tärkeimpiä kehitystavoitteita sen ulkoiseen maahanmuuttoyhteistyöhön Afrikan maiden kanssa;

| N. | toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden verkostot hyväksikäyttävät maahanmuuttajia velottamalla heiltä suuria rahasummia pääsystä EU:n alueelle eteläisten ulkorajojen kautta turvalliseksi luvatun Välimeren ylityksen jälkeen, vaikka todellisuudessa monet kuolevat traagisesti matkalla; katsoo, että paras keino hävittää ihmiskauppa ja rikollisverkostot on luoda turvallisia ja laillisia muuttokanavia Eurooppaan myöntämällä pääsy turvapaikka- ja viisumimenettelyihin, mukaan luettuna humanitaariset viisumit konfliktin tai humanitaarisen kriisin alueelta tuleville maahanmuuttajille, helpottamalla perheiden yhdistymistä ja avaamalla laillisia maahanmuuttoreittejä työtekijöille; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden verkostot hyväksikäyttävät maahanmuuttajia velottamalla heiltä suuria rahasummia pääsystä EU:n alueelle eteläisten ulkorajojen kautta turvalliseksi luvatun Välimeren ylityksen jälkeen, vaikka todellisuudessa monet kuolevat traagisesti matkalla; katsoo, että paras keino hävittää ihmiskauppa ja rikollisverkostot on luoda turvallisia ja laillisia muuttokanavia Eurooppaan myöntämällä pääsy turvapaikka- ja viisumimenettelyihin, mukaan luettuna humanitaariset viisumit konfliktin tai humanitaarisen kriisin alueelta tuleville maahanmuuttajille, helpottamalla perheiden yhdistymistä ja avaamalla laillisia maahanmuuttoreittejä työtekijöille;

| O. | toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan vuonna 2015 yli 3 771 henkilöä oli ilmoitettu kuolleeksi tai kadonneeksi Välimerellä; toteaa, että 30 prosenttia kaikista Egeanmerellä kirjatuista kuolleista on ollut lapsia; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan vuonna 2015 yli 3 771 henkilöä oli ilmoitettu kuolleeksi tai kadonneeksi Välimerellä; toteaa, että 30 prosenttia kaikista Egeanmerellä kirjatuista kuolleista on ollut lapsia;

| P. | katsoo, että EU:n maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa ja sen liikkuvuuskumppanuudet pyrkivät helpottamaan eri maanosien välistä ja sisäistä laillista liikkuvuutta, erityisesti opiskelijoiden, professorien ja tutkijoiden, mutta myös työntekijöiden liikkumista sekä liikkuvuutta perheen yhdistämistarkoituksessa, ja ovat osoittautuneet tehokkaiksi kehityksen ja köyhyyden torjunnan edistämisessä ja tarjoavat sekä haasteita että mahdollisuuksia kaikille asianomaisille osapuolille; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että EU:n maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa ja sen liikkuvuuskumppanuudet pyrkivät helpottamaan eri maanosien välistä ja sisäistä laillista liikkuvuutta, erityisesti opiskelijoiden, professorien ja tutkijoiden, mutta myös työntekijöiden liikkumista sekä liikkuvuutta perheen yhdistämistarkoituksessa, ja ovat osoittautuneet tehokkaiksi kehityksen ja köyhyyden torjunnan edistämisessä ja tarjoavat sekä haasteita että mahdollisuuksia kaikille asianomaisille osapuolille;

| Q. | katsoo, että kolonialismin perintö, kehittyneimpien EU:n talouksien anteliaat sosiaalietuusjärjestelmät, osaavan työvoiman tarve, mahdollisuudet parempipalkkaisiin töihin ja monien sankoin joukoin maasta muuttaneiden afrikkalaisten kansojen suvulle ja ystäville antamat esimerkit lähteä kotimaasta itsekin, ovat esimerkkejä vetotekijöistä, jotka lisäävät maahanmuuttoa Afrikan valtioista EU:hun; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että kolonialismin perintö, kehittyneimpien EU:n talouksien anteliaat sosiaalietuusjärjestelmät, osaavan työvoiman tarve, mahdollisuudet parempipalkkaisiin töihin ja monien sankoin joukoin maasta muuttaneiden afrikkalaisten kansojen suvulle ja ystäville antamat esimerkit lähteä kotimaasta itsekin, ovat esimerkkejä vetotekijöistä, jotka lisäävät maahanmuuttoa Afrikan valtioista EU:hun;

| R. | huomauttaa, että valtioiden velvollisuus on tehokkaasti edistää ja suojella kaikkien maahanmuuttajien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja valtioiden allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

R.

huomauttaa, että valtioiden velvollisuus on tehokkaasti edistää ja suojella kaikkien maahanmuuttajien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja valtioiden allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten mukaisesti;

| S. | uskoo, että monet EU:n jäsenvaltiot todella tarvitsevat maahanmuuttajia väestönkehitykseen ja talouteen liittyvien syiden vuoksi sekä kulttuurisiteiden edistämiseksi; katsoo, että Eurooppa on suuresti hyötynyt maahanmuutosta ja turvapaikkojen myöntämisestä siten, että monikulttuurisuus, kulttuurien välinen vaihto ja tuottavuus ovat lisääntyneet; huomauttaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän työtä laaja-alaisemman ja kokonaisvaltaisen maahanmuuttajien ja pakolaisten taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen integroinnin eteen; |
| --- | --- |

S.

uskoo, että monet EU:n jäsenvaltiot todella tarvitsevat maahanmuuttajia väestönkehitykseen ja talouteen liittyvien syiden vuoksi sekä kulttuurisiteiden edistämiseksi; katsoo, että Eurooppa on suuresti hyötynyt maahanmuutosta ja turvapaikkojen myöntämisestä siten, että monikulttuurisuus, kulttuurien välinen vaihto ja tuottavuus ovat lisääntyneet; huomauttaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän työtä laaja-alaisemman ja kokonaisvaltaisen maahanmuuttajien ja pakolaisten taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen integroinnin eteen;

| T. | toteaa, että maailmanlaajuisen muuttoliike- ja kehitysfoorumin (GMFD) mukaan kiertomuuton suosiminen on yksi merkittävistä tavoista edesauttaa kansainvälisen siirtolaisuuden myönteisiä vaikutuksia kehitykseen, sillä se hyödyttää sekä lähtö- että kohdemaata ja itse maahanmuuttajia; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että maailmanlaajuisen muuttoliike- ja kehitysfoorumin (GMFD) mukaan kiertomuuton suosiminen on yksi merkittävistä tavoista edesauttaa kansainvälisen siirtolaisuuden myönteisiä vaikutuksia kehitykseen, sillä se hyödyttää sekä lähtö- että kohdemaata ja itse maahanmuuttajia;

| U. | huomauttaa, että maahanmuuttajat ja pakolaiset, erityisesti naiset ja tytöt, ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi; |
| --- | --- |

U.

huomauttaa, että maahanmuuttajat ja pakolaiset, erityisesti naiset ja tytöt, ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi;

| 1. | toteaa, että on jokaisen luovuttamaton oikeus muuttaa paetakseen vainoa tai etsiäkseen parempia elinolosuhteita itselleen ja läheisilleen ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 12 artiklan nojalla, painottaa, että vaikka tämä on perustavanlaatuinen oikeus, johon kaikilla pitäisi olla mahdollisuus, vain osa kansalaisista voi tällä hetkellä käyttää sitä; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että on jokaisen luovuttamaton oikeus muuttaa paetakseen vainoa tai etsiäkseen parempia elinolosuhteita itselleen ja läheisilleen ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 12 artiklan nojalla, painottaa, että vaikka tämä on perustavanlaatuinen oikeus, johon kaikilla pitäisi olla mahdollisuus, vain osa kansalaisista voi tällä hetkellä käyttää sitä;

| 2. | tuomitsee jyrkästi maahanmuuttajia vastaan tehdyt ihmisoikeusloukkaukset, erityisesti väkivaltaiset teot, aiheettoman pakottamisen ja mielivaltaiset pidätykset; vahvistaa, että kaikessa maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa etusijalle on asetettava ihmisoikeuksien kunnioittaminen, pyrkimykset ehkäistä ihmisoikeusrikkomuksia ja sotarikoksia, jotka usein johtavat pakkomuuttoihin ja puolustaa muuttamaan joutuneiden pakolaisten ja siirtolaisten ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee jyrkästi maahanmuuttajia vastaan tehdyt ihmisoikeusloukkaukset, erityisesti väkivaltaiset teot, aiheettoman pakottamisen ja mielivaltaiset pidätykset; vahvistaa, että kaikessa maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa etusijalle on asetettava ihmisoikeuksien kunnioittaminen, pyrkimykset ehkäistä ihmisoikeusrikkomuksia ja sotarikoksia, jotka usein johtavat pakkomuuttoihin ja puolustaa muuttamaan joutuneiden pakolaisten ja siirtolaisten ihmisoikeuksia;

| 3. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita yhdistämään voimansa löytääkseen muuttoliikekriisiin sekä tulevien kriisien ehkäisemiseksi aidon ratkaisun, joka voi syntyä vain siten, että puututaan kriisin perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, epävakauteen, yleistyneeseen väkivaltaan, sotiin, vainoon, ihmisoikeusloukkauksiin ja luonnonkatastrofeihin sekä otetaan huomioon ja ymmärretään, että taloudellisista syistä muuttavat, yhteiskunnallisen ja poliittisen vainon uhrit ja sotaa pakenevat muuttajat asettavat erilaisia haasteita, joten niitä koskevien ratkaisujen on oltava erilaisia; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita yhdistämään voimansa löytääkseen muuttoliikekriisiin sekä tulevien kriisien ehkäisemiseksi aidon ratkaisun, joka voi syntyä vain siten, että puututaan kriisin perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, epävakauteen, yleistyneeseen väkivaltaan, sotiin, vainoon, ihmisoikeusloukkauksiin ja luonnonkatastrofeihin sekä otetaan huomioon ja ymmärretään, että taloudellisista syistä muuttavat, yhteiskunnallisen ja poliittisen vainon uhrit ja sotaa pakenevat muuttajat asettavat erilaisia haasteita, joten niitä koskevien ratkaisujen on oltava erilaisia;

| 4. | suhtautuu myönteisesti syyskuussa 2015 hyväksyttyyn YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030 ja sen kestävän kehityksen tavoitteisiin (SDG) sekä kaikkien valtioiden sitoumukseen edistää järjestelmällistä, turvallista, säännöllistä ja vastuullista ihmisten maahanmuuttoa ja liikkuvuutta panemalla täytäntöön suunniteltuja ja hyvin hoidettuja maahanmuuttopolitiikoita; uskoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuden edistää johdonmukaisuutta ja siten pitkäaikaisempia kehitystavoitteita; kehottaa näin ollen EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita hyväksymään ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 ja näin puuttumaan maahanmuuton perimmäisiin syihin kokonaisvaltaisella ja yhdenmukaisella lähestymistavalla, jolla taataan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien syrjäytymisen torjunta ja osallistavuus; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ottamaan käyttöön mittareita maahanmuuttoa koskevien kestävän kehityksen tavoitteiden arvioimiseksi sekä keräämään ja julkaisemaan eriteltyä tietoa maahanmuuttajien pääsystä kohtuulliseen työhön, terveydenhuollon piiriin ja koulutukseen, erityisesti kehittyvissä kohdemaissa, jotta voidaan parantaa maahanmuuton hallintaa; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti syyskuussa 2015 hyväksyttyyn YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030 ja sen kestävän kehityksen tavoitteisiin (SDG) sekä kaikkien valtioiden sitoumukseen edistää järjestelmällistä, turvallista, säännöllistä ja vastuullista ihmisten maahanmuuttoa ja liikkuvuutta panemalla täytäntöön suunniteltuja ja hyvin hoidettuja maahanmuuttopolitiikoita; uskoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuden edistää johdonmukaisuutta ja siten pitkäaikaisempia kehitystavoitteita; kehottaa näin ollen EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita hyväksymään ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 ja näin puuttumaan maahanmuuton perimmäisiin syihin kokonaisvaltaisella ja yhdenmukaisella lähestymistavalla, jolla taataan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien syrjäytymisen torjunta ja osallistavuus; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ottamaan käyttöön mittareita maahanmuuttoa koskevien kestävän kehityksen tavoitteiden arvioimiseksi sekä keräämään ja julkaisemaan eriteltyä tietoa maahanmuuttajien pääsystä kohtuulliseen työhön, terveydenhuollon piiriin ja koulutukseen, erityisesti kehittyvissä kohdemaissa, jotta voidaan parantaa maahanmuuton hallintaa;

| 5. | kieltää EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita luomasta maahanmuuttoon liittyviin politiikkoihin esteitä vammaisille ottaen huomioon, että he ovat heikommassa asemassa ja kohtaavat suurempia haasteita vammaisuutensa vuoksi ennen maahanmuuttoa, sen aikana ja sen jälkeen; kehottaa EU:ta takaamaan vammaisia koskevissa maahanmuuttotoimissaan esteettömyyden ja syrjimättömyyden YK:n vammaisten oikeuksien yleissopimuksen komitean EU:ta koskevien loppupäätelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kieltää EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita luomasta maahanmuuttoon liittyviin politiikkoihin esteitä vammaisille ottaen huomioon, että he ovat heikommassa asemassa ja kohtaavat suurempia haasteita vammaisuutensa vuoksi ennen maahanmuuttoa, sen aikana ja sen jälkeen; kehottaa EU:ta takaamaan vammaisia koskevissa maahanmuuttotoimissaan esteettömyyden ja syrjimättömyyden YK:n vammaisten oikeuksien yleissopimuksen komitean EU:ta koskevien loppupäätelmien mukaisesti;

| 6. | pyytää EU:ta arvioimaan uudelleen kehitysapuaan taloudellisen siirtolaisuuden lähtömaihin ja auttamaan luomaan ihmisille olosuhteet, jotka mahdollistavat heidän jäämisensä ja asettumisensa kotimaahan; |
| --- | --- |

6.

pyytää EU:ta arvioimaan uudelleen kehitysapuaan taloudellisen siirtolaisuuden lähtömaihin ja auttamaan luomaan ihmisille olosuhteet, jotka mahdollistavat heidän jäämisensä ja asettumisensa kotimaahan;

| 7. | pitää hätätilanteessa sovellettavien siirtotoimenpiteiden käyttöönottoa oikean suuntaisena ratkaisuna; pitää kuitenkin valitettavana näiden toimenpiteiden liian hidasta täytäntöönpanoa, riittämättömiä resursseja selviytyä pakolaiskriisistä ja jäsenvaltioiden haluttomuutta osallistua aktiivisesti siirtoprosessiin; vaatii kaikkia jäsenvaltioita täyttämään velvoitteensa mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

7.

pitää hätätilanteessa sovellettavien siirtotoimenpiteiden käyttöönottoa oikean suuntaisena ratkaisuna; pitää kuitenkin valitettavana näiden toimenpiteiden liian hidasta täytäntöönpanoa, riittämättömiä resursseja selviytyä pakolaiskriisistä ja jäsenvaltioiden haluttomuutta osallistua aktiivisesti siirtoprosessiin; vaatii kaikkia jäsenvaltioita täyttämään velvoitteensa mahdollisimman pian;

| 8. | kehottaa kaikkia osapuolia luomaan konkreettisen maahanmuuttopolitiikan ja tarkkaan määritellyn pitkän aikavälin strategian takaisinotosta ja uudelleensijoittamisesta ja tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa maastamuuton ensisijaisiin syihin, kuten konflikteihin, terrorismiin, syrjintään, köyhyyteen, ympäristön pilaantumiseen, maananastuksiin, yritysten puutteelliseen yhteiskuntavastuuseen, korruptioon ja huonoon hallintoon, puuttumiseksi, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; pitää valitettavana EU:n epätasapainoista maahanmuuttoa koskevaa lähestymistapaa, jossa keskitytään laittoman maahanmuuton torjuntaan eikä huomioida riittävästi laillisen maahanmuuton ja liikkuvuuden mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kaikkia osapuolia luomaan konkreettisen maahanmuuttopolitiikan ja tarkkaan määritellyn pitkän aikavälin strategian takaisinotosta ja uudelleensijoittamisesta ja tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa maastamuuton ensisijaisiin syihin, kuten konflikteihin, terrorismiin, syrjintään, köyhyyteen, ympäristön pilaantumiseen, maananastuksiin, yritysten puutteelliseen yhteiskuntavastuuseen, korruptioon ja huonoon hallintoon, puuttumiseksi, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; pitää valitettavana EU:n epätasapainoista maahanmuuttoa koskevaa lähestymistapaa, jossa keskitytään laittoman maahanmuuton torjuntaan eikä huomioida riittävästi laillisen maahanmuuton ja liikkuvuuden mahdollisuuksia;

| 9. | korostaa, että on ehdottoman tarpeellista ryhtyä tehokkaisiin toimiin maahanmuuttajiin kohdistuvan salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi ja näihin rikoksiin syyllistyneiden rikollisverkostojen tuomitsemiseksi oikeudessa; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että on ehdottoman tarpeellista ryhtyä tehokkaisiin toimiin maahanmuuttajiin kohdistuvan salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi ja näihin rikoksiin syyllistyneiden rikollisverkostojen tuomitsemiseksi oikeudessa;

| 10. | pitää tarpeellisena ja välttämättömänä, että rajoitetaan jatkuvaa kärsimystä ja ehkäistään kuolemia, joita on mahdotonta hyväksyä, luomalla turvalliset ja lailliset saapumisreitit pakolaisille ja ottamalla ne käyttöön viipymättä; |
| --- | --- |

10.

pitää tarpeellisena ja välttämättömänä, että rajoitetaan jatkuvaa kärsimystä ja ehkäistään kuolemia, joita on mahdotonta hyväksyä, luomalla turvalliset ja lailliset saapumisreitit pakolaisille ja ottamalla ne käyttöön viipymättä;

| 11. | pitää myönteisenä EU:n palauttamista koskevaa toimintaohjelmaa, jossa luodaan strategia kolmansien maiden kanssa palauttamis- ja takaisinottosopimuksissa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi; toistaa, että EU:n ja AKT-maiden välisessä yhteistyössä pitäisi keskittyä parantamaan AKT-maiden valmiuksia vastata nopeasti takaisinottopyyntöihin ja helpottamaan palautettavien kansalaisten tunnistamista; muistuttaa, että takaisinottosopimuksissa on otettava huomioon, että palautettujen sopeuttaminen uudelleen yhteiskuntaan tehdään kestävällä tavalla ja kehottaa tämän vuoksi EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita investoimaan enemmän toimiin, joilla voidaan parantaa lähtömaiden valmiuksia ottaa kansalaisia takaisin ja sopeuttaa heidät yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä EU:n palauttamista koskevaa toimintaohjelmaa, jossa luodaan strategia kolmansien maiden kanssa palauttamis- ja takaisinottosopimuksissa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi; toistaa, että EU:n ja AKT-maiden välisessä yhteistyössä pitäisi keskittyä parantamaan AKT-maiden valmiuksia vastata nopeasti takaisinottopyyntöihin ja helpottamaan palautettavien kansalaisten tunnistamista; muistuttaa, että takaisinottosopimuksissa on otettava huomioon, että palautettujen sopeuttaminen uudelleen yhteiskuntaan tehdään kestävällä tavalla ja kehottaa tämän vuoksi EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita investoimaan enemmän toimiin, joilla voidaan parantaa lähtömaiden valmiuksia ottaa kansalaisia takaisin ja sopeuttaa heidät yhteiskuntaan;

| 12. | muistuttaa, että kaikkien yhteisten maahanmuuttopolitiikkojen perimmäisenä tavoitteena on oltava laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamisen lisäksi, ja vielä tärkeämpänä tavoitteena, laillisten maahanmuuttovirtojen sekä lähtö- että kohdemaille tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että kaikkien yhteisten maahanmuuttopolitiikkojen perimmäisenä tavoitteena on oltava laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamisen lisäksi, ja vielä tärkeämpänä tavoitteena, laillisten maahanmuuttovirtojen sekä lähtö- että kohdemaille tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen;

| 13. | korostaa liikkuvuuden tärkeyttä erityisesti opiskelun ja työllistymisen kannalta, kun halutaan puuttua maahanmuuton perimmäisiin syihin erityisesti naisten ja tyttöjen osallistamisen osalta; muistuttaa, että maahanmuuttajat voivat vaikuttaa suoraan lähtömaansa kehitykseen siirtämällä oppimaansa tietoa, asiantuntemusta ja taitoja ja kannustaa näin ollen AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita pohtimaan kiertomuuttoa koskevien sopimusten tekemistä; kehottaa näin ollen EU:ta takaamaan, että EU:n liikkuvuuskumppanuussopimuksia käytetään laittoman maahanmuuton torjumisen lisäksi myös maahanmuuton ja kehityksen välisen johdonmukaisuuden vahvistamiseen; |
| --- | --- |

13.

korostaa liikkuvuuden tärkeyttä erityisesti opiskelun ja työllistymisen kannalta, kun halutaan puuttua maahanmuuton perimmäisiin syihin erityisesti naisten ja tyttöjen osallistamisen osalta; muistuttaa, että maahanmuuttajat voivat vaikuttaa suoraan lähtömaansa kehitykseen siirtämällä oppimaansa tietoa, asiantuntemusta ja taitoja ja kannustaa näin ollen AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita pohtimaan kiertomuuttoa koskevien sopimusten tekemistä; kehottaa näin ollen EU:ta takaamaan, että EU:n liikkuvuuskumppanuussopimuksia käytetään laittoman maahanmuuton torjumisen lisäksi myös maahanmuuton ja kehityksen välisen johdonmukaisuuden vahvistamiseen;

| 14. | muistuttaa, että kiertomuuttohankkeiden edistäminen ja viisumihelpotussopimusten allekirjoittaminen, erityisesti opiskelijoita, professoreita, tutkijoita ja perheenyhdistämistä koskevien viisumien osalta, ovat myös paras tapa torjua järjestäytyneen rikollisuuden verkostojen hyötymistä maahanmuuttajista; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että kiertomuuttohankkeiden edistäminen ja viisumihelpotussopimusten allekirjoittaminen, erityisesti opiskelijoita, professoreita, tutkijoita ja perheenyhdistämistä koskevien viisumien osalta, ovat myös paras tapa torjua järjestäytyneen rikollisuuden verkostojen hyötymistä maahanmuuttajista;

| 15. | pitää tärkeänä maahanmuuttajien ja siirtotyöläisten oikeutta välttyä kaikenlaiselta hyväksikäytöltä, kuten ihmiskaupalta ja pakkotyöltä, ja korostaa näin ollen tarvetta tarjota poliiseille ja rajavalvontaviranomaisille koulutusta, jotta he oppivat tunnistamaan hyväksikäytön merkit ja ryhtymään tarvittaviin toimiin siihen puuttumiseksi sekä lähtö- että kohdemaissa; toteaa näin ollen, että ihmiskauppiaat antavat monille maahanmuuttajille ja pakolaisille katteettomia lupauksia; muistuttaa, että on tärkeää torjua ihmiskauppaa, katkaista niihin liittyvät rahavirrat ja verkostot, koska näin voidaan vaikuttaa myönteisesti pakolaisten ja maahanmuuttajien ihmisoikeustilanteeseen kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä maahanmuuttajien ja siirtotyöläisten oikeutta välttyä kaikenlaiselta hyväksikäytöltä, kuten ihmiskaupalta ja pakkotyöltä, ja korostaa näin ollen tarvetta tarjota poliiseille ja rajavalvontaviranomaisille koulutusta, jotta he oppivat tunnistamaan hyväksikäytön merkit ja ryhtymään tarvittaviin toimiin siihen puuttumiseksi sekä lähtö- että kohdemaissa; toteaa näin ollen, että ihmiskauppiaat antavat monille maahanmuuttajille ja pakolaisille katteettomia lupauksia; muistuttaa, että on tärkeää torjua ihmiskauppaa, katkaista niihin liittyvät rahavirrat ja verkostot, koska näin voidaan vaikuttaa myönteisesti pakolaisten ja maahanmuuttajien ihmisoikeustilanteeseen kolmansissa maissa;

| 16. | kehottaa ottamaan koordinoidusti käyttöön resursseja, joilla voidaan puuttua EU:n alueella tai matkalla sinne olevien maahanmuuttajien ja pakolaisten ahdinkoon ja erityisesti auttamaan kaikkien heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä, kuten vailla huoltajaa olevia alaikäisiä ja vammaisia; korostaa, että on tärkeää luoda pakolaisille ja maahanmuuttajille turvallisia reittejä ja asianmukaisia vastaanotto- ja käsittelytiloja heidän matkansa varrelle ja EU:n ulkorajoille noudattaen asianomaisia humanitaarisia standardeja ja voimassa olevia ihmisoikeussäädöksiä; kehottaa AKT-maita ja eurooppalaisia valtioita tekemään tiiviimpää yhteistyötä salakuljettajien verkostojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa ottamaan koordinoidusti käyttöön resursseja, joilla voidaan puuttua EU:n alueella tai matkalla sinne olevien maahanmuuttajien ja pakolaisten ahdinkoon ja erityisesti auttamaan kaikkien heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä, kuten vailla huoltajaa olevia alaikäisiä ja vammaisia; korostaa, että on tärkeää luoda pakolaisille ja maahanmuuttajille turvallisia reittejä ja asianmukaisia vastaanotto- ja käsittelytiloja heidän matkansa varrelle ja EU:n ulkorajoille noudattaen asianomaisia humanitaarisia standardeja ja voimassa olevia ihmisoikeussäädöksiä; kehottaa AKT-maita ja eurooppalaisia valtioita tekemään tiiviimpää yhteistyötä salakuljettajien verkostojen torjumiseksi;

| 17. | painottaa, että turvallisuuteen liittyvät menot ovat erityisen merkityksellisiä nykyisissä pyrkimyksissä ottaa laaja-alaisesti huomioon turvallisuuden ja kehityksen välinen yhteys ja saavuttaa vuoden 2030 kehitysohjelman tavoite 16; katsoo, että rauhan, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden edistäminen kehitysmaissa on ratkaisevan tärkeää, kun halutaan puuttua köyhyyden perimmäisiin syihin; korostaa kuitenkin, että viralliseen kehitysapuun kuulumattoman rahoituksen on tultava muista välineistä kuin kehitysyhteistyövälineestä tai Euroopan kehitysrahastosta (EKR); |
| --- | --- |

17.

painottaa, että turvallisuuteen liittyvät menot ovat erityisen merkityksellisiä nykyisissä pyrkimyksissä ottaa laaja-alaisesti huomioon turvallisuuden ja kehityksen välinen yhteys ja saavuttaa vuoden 2030 kehitysohjelman tavoite 16; katsoo, että rauhan, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden edistäminen kehitysmaissa on ratkaisevan tärkeää, kun halutaan puuttua köyhyyden perimmäisiin syihin; korostaa kuitenkin, että viralliseen kehitysapuun kuulumattoman rahoituksen on tultava muista välineistä kuin kehitysyhteistyövälineestä tai Euroopan kehitysrahastosta (EKR);

| 18. | korostaa, että pakolaisnaiset ja -tytöt ovat alttiita sukupuolestaan johtuville vaaroille, haasteille ja esteille ja että kaikki humanitaarinen apu, vastaanotto tai turvapaikkapolitiikka on tämän vuoksi suunniteltava sukupuolten väliset erot huomioon ottaen ja niin, että varoja ja koulutusta suunnataan erityisesti naissukupuolta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että pakolaisnaiset ja -tytöt ovat alttiita sukupuolestaan johtuville vaaroille, haasteille ja esteille ja että kaikki humanitaarinen apu, vastaanotto tai turvapaikkapolitiikka on tämän vuoksi suunniteltava sukupuolten väliset erot huomioon ottaen ja niin, että varoja ja koulutusta suunnataan erityisesti naissukupuolta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi;

| 19. | painottaa, että pakolaislapset ovat matkallaan erityisen haavoittuvaisia, sillä he ovat vaarassa joutua kidnapatuksi, hyväksikäytön uhriksi ja kaltoin kohdelluksi, sekä kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään toimiin pakolaislasten suojelemiseksi ja heidän oikeuksiensa puolustamiseksi ja erityisesti koulutusta koskevien oikeuksien takaamiseksi; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että pakolaislapset ovat matkallaan erityisen haavoittuvaisia, sillä he ovat vaarassa joutua kidnapatuksi, hyväksikäytön uhriksi ja kaltoin kohdelluksi, sekä kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään toimiin pakolaislasten suojelemiseksi ja heidän oikeuksiensa puolustamiseksi ja erityisesti koulutusta koskevien oikeuksien takaamiseksi;

| 20. | kannattaa Frontexin muuttamista täysimittaiseksi Euroopan raja- ja rannikkovartiostoksi; tukee myös viraston budjetin huomattavaa kasvattamista; |
| --- | --- |

20.

kannattaa Frontexin muuttamista täysimittaiseksi Euroopan raja- ja rannikkovartiostoksi; tukee myös viraston budjetin huomattavaa kasvattamista;

| 21. | peräänkuuluttaa maahanmuuttopolitiikkaa koskevaa poliittista vuoropuhelua EU:n lähtö- ja kauttakulkumaiden välille, jotta voidaan tukea EU:n kumppanimaiden hallituksia järjestäytyneen rikollisuuden ja salakuljetuksen torjunnassa; |
| --- | --- |

21.

peräänkuuluttaa maahanmuuttopolitiikkaa koskevaa poliittista vuoropuhelua EU:n lähtö- ja kauttakulkumaiden välille, jotta voidaan tukea EU:n kumppanimaiden hallituksia järjestäytyneen rikollisuuden ja salakuljetuksen torjunnassa;

| 22. | muistuttaa maahanmuuttajien rahalähetysten huomattavasta merkityksestä ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita luomaan halvempia tapoja lähettää rahaa; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa maahanmuuttajien rahalähetysten huomattavasta merkityksestä ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita luomaan halvempia tapoja lähettää rahaa;

| 23. | kehottaa EU:n toimielimiä ja asianosaisten valtioiden hallituksia tekemään yhteistyötä paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa sekä muuttoon johtavien syiden että AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita koskevien maahanmuuton vaikutusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:n toimielimiä ja asianosaisten valtioiden hallituksia tekemään yhteistyötä paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa sekä muuttoon johtavien syiden että AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita koskevien maahanmuuton vaikutusten vähentämiseksi;

| 24. | kehottaa osapuolia toimeenpanemaan viipymättä Vallettan toimintasuunnitelman asiaan liittyvät säädökset viisumien myöntämisen helpottamista koskevien sopimusten tekemiseksi ja käyttämään Rabatin ja Khartumin prosessien lainsäädäntökehystä välineenä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toistaa, että Khartumin prosessiin osallistuminen ei saa haitata pyrkimyksiä puuttua vallitseviin humanitaarisen lain rikkomuksiin ja ihmisoikeusloukkauksiin, joihin myös hallitukset syyllistyvät ja jotka ovat yksi pakkomuuttojen syistä; vahvistaa, että näiden prosessien on noudatettava pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään lopettamaan konfliktit ja ihmisoikeusloukkaukset niiltä seuduilta, joissa niitä esiintyy; |
| --- | --- |

24.

kehottaa osapuolia toimeenpanemaan viipymättä Vallettan toimintasuunnitelman asiaan liittyvät säädökset viisumien myöntämisen helpottamista koskevien sopimusten tekemiseksi ja käyttämään Rabatin ja Khartumin prosessien lainsäädäntökehystä välineenä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toistaa, että Khartumin prosessiin osallistuminen ei saa haitata pyrkimyksiä puuttua vallitseviin humanitaarisen lain rikkomuksiin ja ihmisoikeusloukkauksiin, joihin myös hallitukset syyllistyvät ja jotka ovat yksi pakkomuuttojen syistä; vahvistaa, että näiden prosessien on noudatettava pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään lopettamaan konfliktit ja ihmisoikeusloukkaukset niiltä seuduilta, joissa niitä esiintyy;

| 25. | on tyytyväinen Vallettan toimintasuunnitelman säädökseen opiskelijoille ja yliopistojen työntekijöille suunnattujen EU:n tukemien Erasmus+-apurahojen määrän kaksinkertaistamisesta vuodeksi 2016 vuoteen 2014 verrattuna; pyytää, että näiden apurahojen määrää lisätään vielä entisestään; |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen Vallettan toimintasuunnitelman säädökseen opiskelijoille ja yliopistojen työntekijöille suunnattujen EU:n tukemien Erasmus+-apurahojen määrän kaksinkertaistamisesta vuodeksi 2016 vuoteen 2014 verrattuna; pyytää, että näiden apurahojen määrää lisätään vielä entisestään;

| 26. | kehottaa kaikkia osapuolia noudattamaan täysimääräisesti kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatetta muuttoliikettä koskevissa toimissaan ja erityisesti Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanossa, ja ottamaan tässä tapauksessa huomioon sisä- ja ulkopolitiikan välisen vuorovaikutuksen ja siten jäsenvaltioissa voimassa olevan kehityspolitiikan ja muuttoliikepolitiikan sekä sosiaaliturvaa ja työllisyyttä koskevan politiikan välisen suhteen; |
| --- | --- |

26.

kehottaa kaikkia osapuolia noudattamaan täysimääräisesti kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatetta muuttoliikettä koskevissa toimissaan ja erityisesti Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanossa, ja ottamaan tässä tapauksessa huomioon sisä- ja ulkopolitiikan välisen vuorovaikutuksen ja siten jäsenvaltioissa voimassa olevan kehityspolitiikan ja muuttoliikepolitiikan sekä sosiaaliturvaa ja työllisyyttä koskevan politiikan välisen suhteen;

| 27. | toteaa, että EU:n hätärahasto on perustettu epävakauteen ja laittoman maahanmuuton ja ihmisten pakkomuuton perimmäisiin syihin puuttumiseksi Afrikassa (Afrikka-hätärahasto) ja että rahoitusvälineellä pyritään torjumaan elinolosuhteiden horjumista, väestön pakkosiirtoja ja laitonta muuttoliikettä, muun muassa EU:n varoista saadun 1,8 miljardin euron rahoituksen ja jäsenvaltioiden myöntämän 81 miljoonan euron rahoituksen avulla; painottaa, että rahoitusvälineen hallinnoimat varat on käytettävä asianmukaisten avustushankkeiden tukemiseen; painottaa, että kehitysvaroja ei voida käyttää rajaturvallisuuden ylläpitämiseen tai siirtolaisten palauttamiseen liittyvään yhteistyöhön eikä kolmansien maiden kanssa tehtyjen takaisinottosopimusten valvontaan; kehottaa komissiota takaamaan täysimääräisen poliittisen vastuuvelvollisuuden ja lisäämään Afrikka-hätärahaston rahoituksen läpinäkyvyyttä sekä jatkuvasti soveltamaan kansainvälisesti sovittuja avun tuloksellisuusperiaatteita kuten demokraattisen omistajuuden ja yhteensopivuuden periaatteita; kehottaa jäsenvaltioita myöntämään rahoitusta hätärahastolle ja korostaa, että rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien seuranta ja arviointi, rahaston vaikutusten arvioinnin ohella, on erittäin tärkeää, jotta varmistetaan, että rahasto palvelee tarkoitustaan ja auttaa suoraan tarpeessa olevia eikä rahoita ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa olevia hallituksia; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että EU:n hätärahasto on perustettu epävakauteen ja laittoman maahanmuuton ja ihmisten pakkomuuton perimmäisiin syihin puuttumiseksi Afrikassa (Afrikka-hätärahasto) ja että rahoitusvälineellä pyritään torjumaan elinolosuhteiden horjumista, väestön pakkosiirtoja ja laitonta muuttoliikettä, muun muassa EU:n varoista saadun 1,8 miljardin euron rahoituksen ja jäsenvaltioiden myöntämän 81 miljoonan euron rahoituksen avulla; painottaa, että rahoitusvälineen hallinnoimat varat on käytettävä asianmukaisten avustushankkeiden tukemiseen; painottaa, että kehitysvaroja ei voida käyttää rajaturvallisuuden ylläpitämiseen tai siirtolaisten palauttamiseen liittyvään yhteistyöhön eikä kolmansien maiden kanssa tehtyjen takaisinottosopimusten valvontaan; kehottaa komissiota takaamaan täysimääräisen poliittisen vastuuvelvollisuuden ja lisäämään Afrikka-hätärahaston rahoituksen läpinäkyvyyttä sekä jatkuvasti soveltamaan kansainvälisesti sovittuja avun tuloksellisuusperiaatteita kuten demokraattisen omistajuuden ja yhteensopivuuden periaatteita; kehottaa jäsenvaltioita myöntämään rahoitusta hätärahastolle ja korostaa, että rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien seuranta ja arviointi, rahaston vaikutusten arvioinnin ohella, on erittäin tärkeää, jotta varmistetaan, että rahasto palvelee tarkoitustaan ja auttaa suoraan tarpeessa olevia eikä rahoita ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa olevia hallituksia;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan erityisrahastojen rahoittamisesta ja muun humanitaarisen avun myöntämisestä tehtyjä sitoumuksia; muistuttaa, että UNHCR:ltä puuttuu huomattavasti varoja humanitaarisiin kriiseihin puuttumiseksi; pyytää EU:ta tehostamaan uudelleensijoittamiseen liittyviä sitoumuksiaan ja toimeenpanemaan Addis Abebassa pidetyssä kehitysrahoituskonferenssissa tehdyn päätöksen, jonka mukaan valtiot myöntävät lyhyellä aikavälillä bruttokansantuotteestaan 0,15–0,2 prosenttia vähiten kehittyneisiin maihin suunnattuun viralliseen kehitysapuun; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan erityisrahastojen rahoittamisesta ja muun humanitaarisen avun myöntämisestä tehtyjä sitoumuksia; muistuttaa, että UNHCR:ltä puuttuu huomattavasti varoja humanitaarisiin kriiseihin puuttumiseksi; pyytää EU:ta tehostamaan uudelleensijoittamiseen liittyviä sitoumuksiaan ja toimeenpanemaan Addis Abebassa pidetyssä kehitysrahoituskonferenssissa tehdyn päätöksen, jonka mukaan valtiot myöntävät lyhyellä aikavälillä bruttokansantuotteestaan 0,15–0,2 prosenttia vähiten kehittyneisiin maihin suunnattuun viralliseen kehitysapuun;

| 29. | korostaa, että yksi suurimmista perimmäisistä syistä valtavaan maahanmuuttoon on muun muassa ilmastonmuutos ja sen luonnon onnettomuuksina ilmenevät vaikutukset; varoittaa, että luonnon onnettomuuksista johtuvat suunnattomat muuttovirrat lisääntyvät tulevaisuudessa; toistaa, että on paneuduttava kokonaisvaltaisesti ilmastonmuutoksen ja kotimaistaan pakenevien ihmisten väliseen monimutkaiseen yhteyteen, ja hyödynnettävä myös AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen tarjoamaa asiantuntemusta; uskoo, että tässä yhdenmukaisessa lähestymistavassa on otettava huomioon muun muassa turvallisuus, maatalous, ympäristön pilaantuminen sekä kestävä kaupunkikehitys ja maaseudun kehitys; pyytää, että ilmastonmuutos otetaan järjestelmällisesti mukaan kaikkiin ulkopolitiikan ja erityisesti kehitysyhteistyöpolitiikan toimiin; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että yksi suurimmista perimmäisistä syistä valtavaan maahanmuuttoon on muun muassa ilmastonmuutos ja sen luonnon onnettomuuksina ilmenevät vaikutukset; varoittaa, että luonnon onnettomuuksista johtuvat suunnattomat muuttovirrat lisääntyvät tulevaisuudessa; toistaa, että on paneuduttava kokonaisvaltaisesti ilmastonmuutoksen ja kotimaistaan pakenevien ihmisten väliseen monimutkaiseen yhteyteen, ja hyödynnettävä myös AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen tarjoamaa asiantuntemusta; uskoo, että tässä yhdenmukaisessa lähestymistavassa on otettava huomioon muun muassa turvallisuus, maatalous, ympäristön pilaantuminen sekä kestävä kaupunkikehitys ja maaseudun kehitys; pyytää, että ilmastonmuutos otetaan järjestelmällisesti mukaan kaikkiin ulkopolitiikan ja erityisesti kehitysyhteistyöpolitiikan toimiin;

| 30. | peräänkuuluttaa kansainvälistä lainsäädäntökehystä ilmastopakolaisen aseman määrittelemiseksi; uskoo että unionin jäsenmaat ja AKT-valtiot voivat olla johtoasemassa tällaisen lainsäädännön luomisessa; |
| --- | --- |

30.

peräänkuuluttaa kansainvälistä lainsäädäntökehystä ilmastopakolaisen aseman määrittelemiseksi; uskoo että unionin jäsenmaat ja AKT-valtiot voivat olla johtoasemassa tällaisen lainsäädännön luomisessa;

| 31. | kehottaa käsittelemään ilmastopakolaisia koskevaa kysymystä nykyisiä oikeudellisia välineitä tai periaatteita laajentavilla toimilla, jolloin ratkaisusta saataisiin johdonmukainen ja sitova; kehottaa EU:ta myöntämään aiemmin lupaamiaan varoja ilmastorahastoon, jotta voidaan vuoteen 2020 mennessä saavuttaa yhteinen tavoite 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin ottamiseksi käyttöön vuodessa perinteisen kehitysavun täydentämiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehottaa käsittelemään ilmastopakolaisia koskevaa kysymystä nykyisiä oikeudellisia välineitä tai periaatteita laajentavilla toimilla, jolloin ratkaisusta saataisiin johdonmukainen ja sitova; kehottaa EU:ta myöntämään aiemmin lupaamiaan varoja ilmastorahastoon, jotta voidaan vuoteen 2020 mennessä saavuttaa yhteinen tavoite 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin ottamiseksi käyttöön vuodessa perinteisen kehitysavun täydentämiseksi;

| 32. | on tyytyväinen siihen, että EU on tukenut Nansenin aloitetta ja siihen liittyvää Nansenin suojeluohjelmaa, joka keskittyy luonnon uhkien, kuten ilmastonmuutoksen, vuoksi toiseen maahan muuttamaan joutuneiden ihmisten suojeluun; kannustaa vahvistamaan entisestään EU:n luomaa maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa köyhien kehitysmaiden, joita ilmastonmuutos uhkaa kaikkein eniten, auttamiseksi, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan sopeutua sen vaikutuksiin; |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen siihen, että EU on tukenut Nansenin aloitetta ja siihen liittyvää Nansenin suojeluohjelmaa, joka keskittyy luonnon uhkien, kuten ilmastonmuutoksen, vuoksi toiseen maahan muuttamaan joutuneiden ihmisten suojeluun; kannustaa vahvistamaan entisestään EU:n luomaa maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa köyhien kehitysmaiden, joita ilmastonmuutos uhkaa kaikkein eniten, auttamiseksi, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan sopeutua sen vaikutuksiin;

| 33. | kehottaa sisällyttämään ilmastonmuutoksen ja maahanmuuton AKT:n ja EU:n väliseen muuttoliikettä ja kehitystä koskevan vuoropuhelun asialistaan; |
| --- | --- |

33.

kehottaa sisällyttämään ilmastonmuutoksen ja maahanmuuton AKT:n ja EU:n väliseen muuttoliikettä ja kehitystä koskevan vuoropuhelun asialistaan;

| 34. | vaatii EU:ta myöntämään kiireellisesti AKT:n ja EU:n muuttoliikettä koskevan toimintasuunnitelman puitteissa teknistä apua asianosaisille AKT-valtioille ilmastonmuutokseen ja muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä, joista tulee yhä tärkeämpiä niille sekä sopeutumisstrategian että katastrofin ehkäisyn kannalta; |
| --- | --- |

34.

vaatii EU:ta myöntämään kiireellisesti AKT:n ja EU:n muuttoliikettä koskevan toimintasuunnitelman puitteissa teknistä apua asianosaisille AKT-valtioille ilmastonmuutokseen ja muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä, joista tulee yhä tärkeämpiä niille sekä sopeutumisstrategian että katastrofin ehkäisyn kannalta;

| 35. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltiota ja AKT-valtioita lisäämään kentällä tapahtuvaa humanitaarista apua, jotta voidaan edistää vainottujen yhteisöjen turvallisuutta heidän kotimaassaan; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltiota ja AKT-valtioita lisäämään kentällä tapahtuvaa humanitaarista apua, jotta voidaan edistää vainottujen yhteisöjen turvallisuutta heidän kotimaassaan;

| 36. | toteaa, että kestävä taloudellinen kehitys ja demokraattisiin, vahvoihin ja avoimiin instituutioihin perustuvan valtion rakentaminen auttaa osaltaan tehokkaasti poistamaan joitakin pakkomuuton perimmäisiä syitä; kehottaa EU:ta ja kaikkia kansainvälisiä sidosryhmiä tehostamaan kehitysyhteistyötä ja pysyvän poliittisen vuoropuhelun välineitä; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että kestävä taloudellinen kehitys ja demokraattisiin, vahvoihin ja avoimiin instituutioihin perustuvan valtion rakentaminen auttaa osaltaan tehokkaasti poistamaan joitakin pakkomuuton perimmäisiä syitä; kehottaa EU:ta ja kaikkia kansainvälisiä sidosryhmiä tehostamaan kehitysyhteistyötä ja pysyvän poliittisen vuoropuhelun välineitä;

| 37. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille, EU:n jäsenvaltioille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

37.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille, EU:n jäsenvaltioille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (9)

Kongon demokraattisen tasavallan vaaleja edeltävästä tilanteesta ja turvallisuustilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta, erityisesti päätöslauselman 2198 (2015) Kongon demokraattiselle tasavallalle määrätyn seuraamusjärjestelmän ja asiantuntijaryhmän toimeksiannon uusimisesta sekä päätöslauselman 2277 (2016), jolla jatkettiin vuodella Yhdistyneiden kansakuntien vakauttamisoperaatiota Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta, erityisesti päätöslauselman 2198 (2015) Kongon demokraattiselle tasavallalle määrätyn seuraamusjärjestelmän ja asiantuntijaryhmän toimeksiannon uusimisesta sekä päätöslauselman 2277 (2016), jolla jatkettiin vuodella Yhdistyneiden kansakuntien vakauttamisoperaatiota Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUSCO),

| — | ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan kesäkuulta 1981, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan kesäkuulta 1981,

| — | ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2013 annetut Nairobin julistukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2013 annetut Nairobin julistukset,

| — | ottaa huomioon Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin Addis Abebassa helmikuussa 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin Addis Abebassa helmikuussa 2013,

| — | ottaa huomioon Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevän YK:n asiantuntijaryhmän 12. tammikuuta 2015 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevän YK:n asiantuntijaryhmän 12. tammikuuta 2015 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon 27. heinäkuuta 2015 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun vuosikertomuksen ihmisoikeustilanteesta ja Yhdistyneiden kansakuntien yhdistetyn ihmisoikeuksien toimiston toimista Kongon demokraattisessa tasavallassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. heinäkuuta 2015 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun vuosikertomuksen ihmisoikeustilanteesta ja Yhdistyneiden kansakuntien yhdistetyn ihmisoikeuksien toimiston toimista Kongon demokraattisessa tasavallassa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 9. marraskuuta 2015 antaman lausunnon Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 9. marraskuuta 2015 antaman lausunnon Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 9. maaliskuuta 2016 antamat raportit Yhdistyneiden kansakuntien vakauttamisoperaatiosta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevien puitteiden täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 9. maaliskuuta 2016 antamat raportit Yhdistyneiden kansakuntien vakauttamisoperaatiosta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevien puitteiden täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan unionin ja ranskankielisten maiden järjestön (Organisation internationale de la francophonie) 16. helmikuuta 2016 julkaiseman lehdistötiedotteen, jossa järjestöt korostavat osallistavan poliittisen vuoropuhelun tarvetta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä sitoutumistaan kongolaisten tukemiseen maan demokratian vakauttamisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan unionin ja ranskankielisten maiden järjestön (Organisation internationale de la francophonie) 16. helmikuuta 2016 julkaiseman lehdistötiedotteen, jossa järjestöt korostavat osallistavan poliittisen vuoropuhelun tarvetta Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä sitoutumistaan kongolaisten tukemiseen maan demokratian vakauttamisessa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmin antamat päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta, erityisesti 9. heinäkuuta 2015, 17. joulukuuta 2015 ja 10. maaliskuuta 2016 annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmin antamat päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta, erityisesti 9. heinäkuuta 2015, 17. joulukuuta 2015 ja 10. maaliskuuta 2016 annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Kongon demokraattisesta tasavallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Kongon demokraattisesta tasavallasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 22. kesäkuuta 2015 hyväksymän EU:n ihmisoikeusraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 22. kesäkuuta 2015 hyväksymän EU:n ihmisoikeusraportin,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja hänen tiedottajansa antamat julkilausumat Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta, erityisesti 25. tammikuuta 2015 ja 12. lokakuuta 2015 annetut julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja hänen tiedottajansa antamat julkilausumat Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta, erityisesti 25. tammikuuta 2015 ja 12. lokakuuta 2015 annetut julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2015 annetun paikallisen EU:n julkilausuman Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta ja 19. marraskuutta 2015 annetun julkilausuman Kongon demokraattisessa tasavallassa käynnistyneestä kansallisesta vuoropuhelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2015 annetun paikallisen EU:n julkilausuman Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta ja 19. marraskuutta 2015 annetun julkilausuman Kongon demokraattisessa tasavallassa käynnistyneestä kansallisesta vuoropuhelusta,

| — | ottaa huomioon Afrikan suurten järvien alueen kansainvälisten lähettiläiden ja edustajien ryhmän 2. syyskuuta 2015 antaman yhteisen lehdistötiedotteen Kongon demokraattisen tasavallan vaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan suurten järvien alueen kansainvälisten lähettiläiden ja edustajien ryhmän 2. syyskuuta 2015 antaman yhteisen lehdistötiedotteen Kongon demokraattisen tasavallan vaaleista,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2006 hyväksytyn Kongon perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2006 hyväksytyn Kongon perustuslain,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Joseph Kabila on ollut Kongon demokraattisen tasavallan presidenttinä vuodesta 2001 lähtien; toteaa, että seuraavat presidentin- ja kansalliskokousvaalit on tarkoitus pitää marraskuussa 2016 ja että presidentti Kabilan toimikausi päättyy 20. joulukuuta 2016; muistuttaa, että Kongon demokraattisen tasavallan presidentin toimikausi on rajattu Kongon perustuslaissa kahteen kauteen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Joseph Kabila on ollut Kongon demokraattisen tasavallan presidenttinä vuodesta 2001 lähtien; toteaa, että seuraavat presidentin- ja kansalliskokousvaalit on tarkoitus pitää marraskuussa 2016 ja että presidentti Kabilan toimikausi päättyy 20. joulukuuta 2016; muistuttaa, että Kongon demokraattisen tasavallan presidentin toimikausi on rajattu Kongon perustuslaissa kahteen kauteen;

| B. | toteaa, että 15. huhtikuuta 2016 riippumaton kansallinen vaalilautakunta (CENI) totesi, että uuden vaaliluettelon laatiminen aloitettaisiin heinäkuussa 2016 ja että siinä voi mennä kolme vuotta; toteaa, että 18. maaliskuuta 2016 CENI totesi, että se ei voi järjestää presidentin- tai kansalliskokousvaaleja suunnitelman mukaan, vaikka ranskankielisten maiden järjestö väittää, että vaaliluetteloiden päivittäminen onnistuisi kolmessa kuukaudessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että 15. huhtikuuta 2016 riippumaton kansallinen vaalilautakunta (CENI) totesi, että uuden vaaliluettelon laatiminen aloitettaisiin heinäkuussa 2016 ja että siinä voi mennä kolme vuotta; toteaa, että 18. maaliskuuta 2016 CENI totesi, että se ei voi järjestää presidentin- tai kansalliskokousvaaleja suunnitelman mukaan, vaikka ranskankielisten maiden järjestö väittää, että vaaliluetteloiden päivittäminen onnistuisi kolmessa kuukaudessa;

| C. | ottaa huomioon, että tämä tilanne on saanut Kongon demokraattisen tasavallan opposition syyttämään presidentti Kabilaa ja hänen hallitustaan yrityksestä viivästyttää vaaleja hallinnollisilla ja teknisillä keinoilla ja jatkaa näin vallanpitoa perustuslailla määritellyn toimikauden jälkeen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämä tilanne on saanut Kongon demokraattisen tasavallan opposition syyttämään presidentti Kabilaa ja hänen hallitustaan yrityksestä viivästyttää vaaleja hallinnollisilla ja teknisillä keinoilla ja jatkaa näin vallanpitoa perustuslailla määritellyn toimikauden jälkeen;

| D. | toteaa, että ensimmäisen yritys Kongon demokraattisen tasavallan vaalilain muuttamiseksi erityisesti sen 8 artiklan osalta keskeytettiin vuonna 2015 vahvan vastustuksen ja kansalaisyhteiskunnan aktivoitumisen vuoksi; ottaa huomioon, että nämä yritykset ovat aiheuttaneet kasvavia poliittisia jännitteitä, levottomuuksia ja väkivaltaisuuksia Kongon demokraattisessa tasavallassa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ensimmäisen yritys Kongon demokraattisen tasavallan vaalilain muuttamiseksi erityisesti sen 8 artiklan osalta keskeytettiin vuonna 2015 vahvan vastustuksen ja kansalaisyhteiskunnan aktivoitumisen vuoksi; ottaa huomioon, että nämä yritykset ovat aiheuttaneet kasvavia poliittisia jännitteitä, levottomuuksia ja väkivaltaisuuksia Kongon demokraattisessa tasavallassa;

| E. | katsoo, että seuraavat presidentin- ja kansalliskokousvaalit ovat äärimmäisen tärkeät ja että niiden sujuminen rauhallisesti, avoimesti ja ajallaan edesauttaisi huomattavasti Kongon demokraattisessa tasavallassa jo yli vuosikymmenen ajan jatkunutta edistystä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että seuraavat presidentin- ja kansalliskokousvaalit ovat äärimmäisen tärkeät ja että niiden sujuminen rauhallisesti, avoimesti ja ajallaan edesauttaisi huomattavasti Kongon demokraattisessa tasavallassa jo yli vuosikymmenen ajan jatkunutta edistystä;

| F. | toteaa, että kesäkuussa 2014 EU lähetti Kongon demokraattiseen tasavaltaan seurantavaalivaltuuskunnan, joka huomautti, että on varmistettava vaaliluettelon päivitys, olosuhteet ehdokkaiden väliselle tasapuoliselle kilpailulle, kansalaisvapauksien parempi suojelu, oikeudenmukainen vaaliriidanratkaisujärjestelmä ja toimet rankaisematta jäämisen lopettamiseksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kesäkuussa 2014 EU lähetti Kongon demokraattiseen tasavaltaan seurantavaalivaltuuskunnan, joka huomautti, että on varmistettava vaaliluettelon päivitys, olosuhteet ehdokkaiden väliselle tasapuoliselle kilpailulle, kansalaisvapauksien parempi suojelu, oikeudenmukainen vaaliriidanratkaisujärjestelmä ja toimet rankaisematta jäämisen lopettamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että 28. marraskuuta 2015 presidentti Kabila peräänkuulutti kansallista vuoropuhelua; toteaa, että myöhemmin Afrikan unioni nimitti Togon entisen pääministerin Edem Kodjon edistämään kansallista poliittista vuoropuhelua; toteaa, että kaksi oppositioryhmää (G7 ja la Dynamique de l’opposition) hylkäsivät Kodjon loppupäätelmät, koska niissä ei käsitelty riittävästi maan nykyistä tilaa, eivätkä vieläkään suostu osallistumaan tähän vuoropuheluun, koska ne eivät pidä sitä avoimena, osallistavana eivätkä demokraattisena vaan pelkkänä viivästystaktiikkana; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 28. marraskuuta 2015 presidentti Kabila peräänkuulutti kansallista vuoropuhelua; toteaa, että myöhemmin Afrikan unioni nimitti Togon entisen pääministerin Edem Kodjon edistämään kansallista poliittista vuoropuhelua; toteaa, että kaksi oppositioryhmää (G7 ja la Dynamique de l’opposition) hylkäsivät Kodjon loppupäätelmät, koska niissä ei käsitelty riittävästi maan nykyistä tilaa, eivätkä vieläkään suostu osallistumaan tähän vuoropuheluun, koska ne eivät pidä sitä avoimena, osallistavana eivätkä demokraattisena vaan pelkkänä viivästystaktiikkana;

| H. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan unioni ja ranskankielisten maiden järjestö korostivat yhdessä vuoropuhelun merkitystä ja sitä, että on tärkeää pyrkiä saamaan poliittisten toimijoiden välille sopimus, joka kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta, ja kehottivat kaikkia Kongon poliittisia toimijoita toimimaan täysimääräisessä yhteistyössä myös Edem Kodjon kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan unioni ja ranskankielisten maiden järjestö korostivat yhdessä vuoropuhelun merkitystä ja sitä, että on tärkeää pyrkiä saamaan poliittisten toimijoiden välille sopimus, joka kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta, ja kehottivat kaikkia Kongon poliittisia toimijoita toimimaan täysimääräisessä yhteistyössä myös Edem Kodjon kanssa;

| I. | katsoo, että viime kuukausien aikana ihmisoikeusaktivistit ovat tiedottaneet toistuvasti ihmisoikeustilanteen ja ilmaisun- ja kokoontumisvapauden heikentymisestä Kongon demokraattisessa tasavallassa ja liiallisesta voimakäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia, toimittajia, poliittisia johtajia ja muita, jotka vastustavat yrityksiä pidentää presidentti Kabilan valtakautta perustuslaissa säädetyn kahden toimikauden jälkeen, vastaan; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että viime kuukausien aikana ihmisoikeusaktivistit ovat tiedottaneet toistuvasti ihmisoikeustilanteen ja ilmaisun- ja kokoontumisvapauden heikentymisestä Kongon demokraattisessa tasavallassa ja liiallisesta voimakäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia, toimittajia, poliittisia johtajia ja muita, jotka vastustavat yrityksiä pidentää presidentti Kabilan valtakautta perustuslaissa säädetyn kahden toimikauden jälkeen, vastaan;

| J. | toteaa, että jotkut sortotoimet ovat aiheuttaneet kuolonuhreja ja loukkaantumisia; toteaa, että joissain tapauksissa ihmisiä on mielivaltaisesti pidätetty tai tuotu oikeuden eteen poliittisista syistä; toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön (Reporters Without Borders and Journalists in Danger) mukaan lehdistön vapautta on rajoitettu toimittajiin kohdistetuin uhkauksin ja iskuin, joihin liittyen järjestö on kirjannut 72 tapausta toimittajiin ja mediaan kohdistuvista iskuista, ja tiedotusvälineiden julkaisukanavia sulkemalla; katsoo, että YK ja jotkut ihmisoikeusjärjestöt ovat todenneet, että suuri määrä ihmisoikeusrikkomuksia on valtion virkamiesten tekemiä ja että edistys suurimpien syyllisten viemisessä oikeuden eteen on ollut vähäistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että jotkut sortotoimet ovat aiheuttaneet kuolonuhreja ja loukkaantumisia; toteaa, että joissain tapauksissa ihmisiä on mielivaltaisesti pidätetty tai tuotu oikeuden eteen poliittisista syistä; toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön (Reporters Without Borders and Journalists in Danger) mukaan lehdistön vapautta on rajoitettu toimittajiin kohdistetuin uhkauksin ja iskuin, joihin liittyen järjestö on kirjannut 72 tapausta toimittajiin ja mediaan kohdistuvista iskuista, ja tiedotusvälineiden julkaisukanavia sulkemalla; katsoo, että YK ja jotkut ihmisoikeusjärjestöt ovat todenneet, että suuri määrä ihmisoikeusrikkomuksia on valtion virkamiesten tekemiä ja että edistys suurimpien syyllisten viemisessä oikeuden eteen on ollut vähäistä;

| K. | katsoo, että turvallisuustilanne Kongon demokraattisessa tasavallassa pahenee jatkuvasti, erityisesti maan itä- ja kaakkoisosissa, ja lukuisia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen lain rikkomuksia on raportoitu, mukaan luettuna siviileihin kohdistetut hyökkäykset, ilman oikeudenkäyntiä toteutetut teloitukset, kidnappaukset, lasten värvääminen aseellisiin ryhmiin ja laajalle levinnyt seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta; panee merkille, että YK:n mukaan Kongon viranomaiset ovat ryhtyneet merkittäviin toimiin seksuaalisen väkivallan torjumiseksi, ja toteaa, että viime kuukausien aikana on esimerkiksi käyty 20 oikeudenkäyntiä, joissa 19 armeijan upseeria on todettu syyllisiksi raiskauksiin; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että turvallisuustilanne Kongon demokraattisessa tasavallassa pahenee jatkuvasti, erityisesti maan itä- ja kaakkoisosissa, ja lukuisia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen lain rikkomuksia on raportoitu, mukaan luettuna siviileihin kohdistetut hyökkäykset, ilman oikeudenkäyntiä toteutetut teloitukset, kidnappaukset, lasten värvääminen aseellisiin ryhmiin ja laajalle levinnyt seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta; panee merkille, että YK:n mukaan Kongon viranomaiset ovat ryhtyneet merkittäviin toimiin seksuaalisen väkivallan torjumiseksi, ja toteaa, että viime kuukausien aikana on esimerkiksi käyty 20 oikeudenkäyntiä, joissa 19 armeijan upseeria on todettu syyllisiksi raiskauksiin;

| L. | toteaa, että humanitaaristen järjestöjen arvioiden mukaan poliittinen kuohunta ajaa maan kaaokseen ja saa sen väestön, joka jo valmiiksi on kärsinyt menneistä ja nykyisistä kriiseistä, vaipumaan äärimmäiseen köyhyyteen ja turvattomuuteen ja että 7,5 miljoonaa ihmistä ovat tällä hetkellä avun tarpeessa; toteaa, että jatkuvan konfliktin ja sotilaallisten operaatioiden vuoksi 1,5 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään maan sisällä ja 500 000 ihmisen on ollut pakko paeta maasta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että humanitaaristen järjestöjen arvioiden mukaan poliittinen kuohunta ajaa maan kaaokseen ja saa sen väestön, joka jo valmiiksi on kärsinyt menneistä ja nykyisistä kriiseistä, vaipumaan äärimmäiseen köyhyyteen ja turvattomuuteen ja että 7,5 miljoonaa ihmistä ovat tällä hetkellä avun tarpeessa; toteaa, että jatkuvan konfliktin ja sotilaallisten operaatioiden vuoksi 1,5 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään maan sisällä ja 500 000 ihmisen on ollut pakko paeta maasta;

| M. | ottaa huomioon, että vuosina 2014–2020 Kongon demokraattisen tasavallan maaohjelmassa, jota rahoitetaan 620 miljoonalla eurolla 11:nnestä Euroopan kehitysrahastosta, on asetettu painopisteiksi hallinnon ja oikeusvaltion periaatteen vahvistaminen, mihin kuuluu oikeuslaitoksen, poliisivoimien ja armeijan uudistaminen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuosina 2014–2020 Kongon demokraattisen tasavallan maaohjelmassa, jota rahoitetaan 620 miljoonalla eurolla 11:nnestä Euroopan kehitysrahastosta, on asetettu painopisteiksi hallinnon ja oikeusvaltion periaatteen vahvistaminen, mihin kuuluu oikeuslaitoksen, poliisivoimien ja armeijan uudistaminen;

| N. | toteaa, että Amerikan Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta julistivat 13. toukokuuta 2016, että ne pohtivat mahdollisuutta koordinoida eurooppalaisten ja kansainvälisten kumppaneidensa kanssa kohdennettuja pakotteita niitä vastaan, jotka ovat osallistuneet Kongon demokraattisen tasavallan demokraattista kehitystä ja instituutioita horjuttaviin toimiin tai politiikkoihin; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Amerikan Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta julistivat 13. toukokuuta 2016, että ne pohtivat mahdollisuutta koordinoida eurooppalaisten ja kansainvälisten kumppaneidensa kanssa kohdennettuja pakotteita niitä vastaan, jotka ovat osallistuneet Kongon demokraattisen tasavallan demokraattista kehitystä ja instituutioita horjuttaviin toimiin tai politiikkoihin;

| O. | katsoo, että luonnonvarojen saatavuus ja hyödyntäminen ovat edelleen merkittäviä konflikteja ruokkivia tekijöitä Kongon demokraattisessa tasavallassa ja lähialueella; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että luonnonvarojen saatavuus ja hyödyntäminen ovat edelleen merkittäviä konflikteja ruokkivia tekijöitä Kongon demokraattisessa tasavallassa ja lähialueella;

| 1. | on hyvin huolissaan kasvavasta epävakaudesta Kongon demokraattisessa tasavallassa tässä kireässä vaaleja edeltävässä tilanteessa; kehottaa näin ollen Kongon viranomaisia päivittämään äänestäjäluettelon ja laatimaan enempää viivyttelemättä aikataulun vaaleille ja uskottavan ja oikeudenmukaisen budjetin presidentin- ja kansalliskokousvaaleja varten kunnioittaen perustuslakiin kirjattua aikataulua ja säädöksiä; on tyytyväinen EU:n ja kansainvälisen yhteisön halukkuuteen tukea tarvittaessa Kongon vaalimenettelyä sillä edellytyksellä, että yllämainitut ehdot täyttyvät; |
| --- | --- |

1.

on hyvin huolissaan kasvavasta epävakaudesta Kongon demokraattisessa tasavallassa tässä kireässä vaaleja edeltävässä tilanteessa; kehottaa näin ollen Kongon viranomaisia päivittämään äänestäjäluettelon ja laatimaan enempää viivyttelemättä aikataulun vaaleille ja uskottavan ja oikeudenmukaisen budjetin presidentin- ja kansalliskokousvaaleja varten kunnioittaen perustuslakiin kirjattua aikataulua ja säädöksiä; on tyytyväinen EU:n ja kansainvälisen yhteisön halukkuuteen tukea tarvittaessa Kongon vaalimenettelyä sillä edellytyksellä, että yllämainitut ehdot täyttyvät;

| 2. | vaatii, että vaalit pidetään oikein ja ajallaan, mikä on tärkeää maan ja koko seudun vakaudelle ja kehitykselle pitkällä aikavälillä; toistaa, että vaalit on pidettävä noudattaen täysimääräisesti Kongon vuoden 2006 perustuslain kirjainta ja henkeä ja erityisesti 70, 73, 103, 105, 220 ja 222 artiklaa sekä noudattaen demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevaa Afrikan peruskirjaa, joka Kongon demokraattisen tasavallan tulee mitä pikimmin ratifioida; katsoo, että tämä asia on selkeästi Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten vastuulla niin kuin myös velvollisuus taata läpinäkyvää, uskottavaa ja osallistavia vaaleja edistävä ympäristö; |
| --- | --- |

2.

vaatii, että vaalit pidetään oikein ja ajallaan, mikä on tärkeää maan ja koko seudun vakaudelle ja kehitykselle pitkällä aikavälillä; toistaa, että vaalit on pidettävä noudattaen täysimääräisesti Kongon vuoden 2006 perustuslain kirjainta ja henkeä ja erityisesti 70, 73, 103, 105, 220 ja 222 artiklaa sekä noudattaen demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevaa Afrikan peruskirjaa, joka Kongon demokraattisen tasavallan tulee mitä pikimmin ratifioida; katsoo, että tämä asia on selkeästi Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten vastuulla niin kuin myös velvollisuus taata läpinäkyvää, uskottavaa ja osallistavia vaaleja edistävä ympäristö;

| 3. | panee merkille presidentti Kabilan aloitteen käynnistää kansallinen vuoropuhelu ja painottaa, että on tärkeää käydä avointa, osallistavaa ja demokraattista poliittista vuoropuhelua, jonka kaikki hyväksyvät, jotta voidaan sovussa sopia uskottavan vaalimenettelyn säännöistä ja aikataulusta; |
| --- | --- |

3.

panee merkille presidentti Kabilan aloitteen käynnistää kansallinen vuoropuhelu ja painottaa, että on tärkeää käydä avointa, osallistavaa ja demokraattista poliittista vuoropuhelua, jonka kaikki hyväksyvät, jotta voidaan sovussa sopia uskottavan vaalimenettelyn säännöistä ja aikataulusta;

| 4. | kehottaa EU:ta ja Afrikan unionia laajentamaan täysimääräistä yhteistyötään osallistavaan vuoropuheluun ja pyrkimykseen päästä sopimukseen Kongon demokraattisen tasavallan poliittisten toimijoiden kesken, joka kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltion periaatteita sekä jatkamaan toimiensa yhdenmukaistamista Kongon demokraattisessa tasavallassa muiden kansainvälisten sidosryhmien ja erityisesti YK:n kanssa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta ja Afrikan unionia laajentamaan täysimääräistä yhteistyötään osallistavaan vuoropuheluun ja pyrkimykseen päästä sopimukseen Kongon demokraattisen tasavallan poliittisten toimijoiden kesken, joka kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltion periaatteita sekä jatkamaan toimiensa yhdenmukaistamista Kongon demokraattisessa tasavallassa muiden kansainvälisten sidosryhmien ja erityisesti YK:n kanssa;

| 5. | kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta jatkamaan maan demokratiakehityksen edistämistä ja näin ollen rakentamaan aktiivisesti niiden suositusten varaan, jotka sisältyvät EU:n vuoden 2011 vaalitarkkailuvaltuuskunnan ja vuoden 2014 seurantavaltuuskunnan raportteihin; painottaa, että EU:n tuen luonteen ja määrän Kongon demokraattisen tasavallan vaaliprosessille on riiputtava näiden raporttien suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta jatkamaan maan demokratiakehityksen edistämistä ja näin ollen rakentamaan aktiivisesti niiden suositusten varaan, jotka sisältyvät EU:n vuoden 2011 vaalitarkkailuvaltuuskunnan ja vuoden 2014 seurantavaltuuskunnan raportteihin; painottaa, että EU:n tuen luonteen ja määrän Kongon demokraattisen tasavallan vaaliprosessille on riiputtava näiden raporttien suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä;

| 6. | muistuttaa, että riippumattoman kansallisen vaalilautakunnan on oltava puolueeton ja osallistava instituutio, jolla on riittävät resurssit laaja-alaiseen ja läpinäkyvään toimintaan; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että riippumattoman kansallisen vaalilautakunnan on oltava puolueeton ja osallistava instituutio, jolla on riittävät resurssit laaja-alaiseen ja läpinäkyvään toimintaan;

| 7. | on hyvin huolissaan Kongon demokraattisen tasavallan huonontuvasta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti jatkuvista ilmoituksista poliittisen väkivallan lisääntymisestä; painottaa, että hallituksen vastuulla on estää käynnissä olevan poliittisen kriisin syveneminen tai eskaloituminen väkivaltaisuuksiin ja kunnioittaa ja suojella kansalaisten poliittisia oikeuksia, erityisesti ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, sillä nämä ovat dynaamisen poliittisen ja demokraattisen yhteiskunnan kivijalka; |
| --- | --- |

7.

on hyvin huolissaan Kongon demokraattisen tasavallan huonontuvasta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti jatkuvista ilmoituksista poliittisen väkivallan lisääntymisestä; painottaa, että hallituksen vastuulla on estää käynnissä olevan poliittisen kriisin syveneminen tai eskaloituminen väkivaltaisuuksiin ja kunnioittaa ja suojella kansalaisten poliittisia oikeuksia, erityisesti ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, sillä nämä ovat dynaamisen poliittisen ja demokraattisen yhteiskunnan kivijalka;

| 8. | tuomitsee kaikenlaisen voimankäytön ja ankarat rajoitukset ja pelottelun, jonka kohteeksi ovat joutuneet erityisesti opposition jäsenet, ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat ennen tulevaa vaalikautta; vaatii vapauttamaan kaikki poliittiset vangit; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia takaamaan ihmisoikeuksien ja kansallisen sovinnon komission riippumattomuuden ja antamaan sen työskennellä täysin itsenäisesti antaen sille tarvittavat resurssit; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee kaikenlaisen voimankäytön ja ankarat rajoitukset ja pelottelun, jonka kohteeksi ovat joutuneet erityisesti opposition jäsenet, ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat ennen tulevaa vaalikautta; vaatii vapauttamaan kaikki poliittiset vangit; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia takaamaan ihmisoikeuksien ja kansallisen sovinnon komission riippumattomuuden ja antamaan sen työskennellä täysin itsenäisesti antaen sille tarvittavat resurssit;

| 9. | vaatii Kongon demokraattista tasavaltaa ja kansainvälisiä kumppaneita aloittamaan perusteellisen ja läpinäkyvän tutkinnan ihmisoikeusloukkauksista, joita on tapahtunut viimeaikaisten vaaleja koskevien mielenosoitusten yhteydessä eri puolilla maata, ja äskettäistä Beninissä, Pohjois-Kivussa tapahtuneesta joukkomurhasta; painottaa, että vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin, sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan sekä seksuaaliseen väkivaltaan ja lapsisotilaiden värväämiseen syyllistyneitä ei voida jättää rankaisematta; painottaa, että tällaisiin tekoihin syyllistyneistä henkilöistä on tehtävä ilmoitus, heidät on tunnistettava ja asetettava syytteeseen ja heitä on rangaistava kansallisten ja kansainvälisten rikoslakien mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

vaatii Kongon demokraattista tasavaltaa ja kansainvälisiä kumppaneita aloittamaan perusteellisen ja läpinäkyvän tutkinnan ihmisoikeusloukkauksista, joita on tapahtunut viimeaikaisten vaaleja koskevien mielenosoitusten yhteydessä eri puolilla maata, ja äskettäistä Beninissä, Pohjois-Kivussa tapahtuneesta joukkomurhasta; painottaa, että vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin, sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan sekä seksuaaliseen väkivaltaan ja lapsisotilaiden värväämiseen syyllistyneitä ei voida jättää rankaisematta; painottaa, että tällaisiin tekoihin syyllistyneistä henkilöistä on tehtävä ilmoitus, heidät on tunnistettava ja asetettava syytteeseen ja heitä on rangaistava kansallisten ja kansainvälisten rikoslakien mukaisesti;

| 10. | panee merkille Kongon viranomaisten toimet rankaisemattomuuden sekä seksuaalisen väkivallan ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi mutta pitää edistymistä hitaana; kehottaa hallitusta edistämään sukupuolten tasa-arvoa erityisesti lisäämällä naisten mahdollisuuksia asettua ehdokkaaksi presidentinvaaleissa; |
| --- | --- |

10.

panee merkille Kongon viranomaisten toimet rankaisemattomuuden sekä seksuaalisen väkivallan ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi mutta pitää edistymistä hitaana; kehottaa hallitusta edistämään sukupuolten tasa-arvoa erityisesti lisäämällä naisten mahdollisuuksia asettua ehdokkaaksi presidentinvaaleissa;

| 11. | toistaa olevansa huolissaan Kongon demokraattisen tasavallan hälyttävästä humanitaarisesta tilanteesta, joka johtuu erityisesti väkivaltaisista aseellisista konflikteista itäisissä maakunnissa ja noin 245 000 burundilaisen pakolaisen saapumisesta vuoden 2015 huhtikuun jälkeen; muistuttaa, että kaikkien aseistettujen ryhmien eliminointi tältä alueelta edesauttaa huomattavasti rauhaa ja vakautta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tukeaan Kongon demokraattisen tasavallan kansalle, jotta voidaan parantaa heikoimmassa asemassa olevien väestönosien elinoloja; |
| --- | --- |

11.

toistaa olevansa huolissaan Kongon demokraattisen tasavallan hälyttävästä humanitaarisesta tilanteesta, joka johtuu erityisesti väkivaltaisista aseellisista konflikteista itäisissä maakunnissa ja noin 245 000 burundilaisen pakolaisen saapumisesta vuoden 2015 huhtikuun jälkeen; muistuttaa, että kaikkien aseistettujen ryhmien eliminointi tältä alueelta edesauttaa huomattavasti rauhaa ja vakautta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tukeaan Kongon demokraattisen tasavallan kansalle, jotta voidaan parantaa heikoimmassa asemassa olevien väestönosien elinoloja;

| 12. | suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2277 (2016), jolla jatkettiin MONUSCO:n toimivaltaa ja vahvistettiin sen valtuuksia suojella siviilejä ja vaalia ihmisoikeuksia vaalien aikaan; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2277 (2016), jolla jatkettiin MONUSCO:n toimivaltaa ja vahvistettiin sen valtuuksia suojella siviilejä ja vaalia ihmisoikeuksia vaalien aikaan;

| 13. | kehottaa Afrikan unionia ja Euroopan unionia varmistamaan pysyvän poliittisen vuoropuhelun Suurten järvien alueen maiden kesken, jotta voidaan estää alueen epävakauden paheneminen; pitää valitettavana, että helmikuussa 2013 tehdyn rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanossa on tapahtunut vain vähän edistystä, ja kehottaa kaikkia osapuolia edistämään aktiivisesti vakautustoimia; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Afrikan unionia ja Euroopan unionia varmistamaan pysyvän poliittisen vuoropuhelun Suurten järvien alueen maiden kesken, jotta voidaan estää alueen epävakauden paheneminen; pitää valitettavana, että helmikuussa 2013 tehdyn rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanossa on tapahtunut vain vähän edistystä, ja kehottaa kaikkia osapuolia edistämään aktiivisesti vakautustoimia;

| 14. | muistuttaa Kongon demokraattisen tasavallan Cotonoun sopimuksessa antamasta sitoumuksesta kunnioittaa demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia, joihin kuuluvat sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus, hyvä hallintotapa ja avoimuus poliittisissa viroissa; kehottaa EU:n toimielimiä tiivistämään Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaista vuoropuhelua Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten kanssa, jotta vaaliprosessista saadaan lopullinen selvyys; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa Kongon demokraattisen tasavallan Cotonoun sopimuksessa antamasta sitoumuksesta kunnioittaa demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia, joihin kuuluvat sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus, hyvä hallintotapa ja avoimuus poliittisissa viroissa; kehottaa EU:n toimielimiä tiivistämään Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaista vuoropuhelua Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten kanssa, jotta vaaliprosessista saadaan lopullinen selvyys;

| 15. | tähdentää, että mikäli tämä ei onnistu, EU:n vastuulla on käynnistää Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset menettelyt ja erityisesti suunnata rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle ja harkita kohdennettuja pakotteita; |
| --- | --- |

15.

tähdentää, että mikäli tämä ei onnistu, EU:n vastuulla on käynnistää Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset menettelyt ja erityisesti suunnata rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle ja harkita kohdennettuja pakotteita;

| 16. | korostaa Afrikan unionin ratkaisevaa asemaa Keski-Afrikan poliittisten kriisien ehkäisyssä ja pyytää sen ja erityisesti Etelä-Afrikan valtionpäämiehiä, pyrkimään takaamaan, että Kongon demokraattisen tasavallan perustuslakia noudatetaan; kehottaa EU:ta käyttämään kaikkia sen käytössä olevia diplomatian ja talouden keinoja, kuten tulevia talouskumppanuussopimuksia, tähän tavoitteeseen pääsemiseksi; |
| --- | --- |

16.

korostaa Afrikan unionin ratkaisevaa asemaa Keski-Afrikan poliittisten kriisien ehkäisyssä ja pyytää sen ja erityisesti Etelä-Afrikan valtionpäämiehiä, pyrkimään takaamaan, että Kongon demokraattisen tasavallan perustuslakia noudatetaan; kehottaa EU:ta käyttämään kaikkia sen käytössä olevia diplomatian ja talouden keinoja, kuten tulevia talouskumppanuussopimuksia, tähän tavoitteeseen pääsemiseksi;

| 17. | pitää myönteisinä Kongon viranomaisten pyrkimystä panna täytäntöön lainsäädäntö, jolla kielletään mineraalien kauppa ja jalostus alueilla, joilla mineraaleja hyödynnetään laittomasti, kuten aseistettujen ryhmien hallitsemilla alueilla; kehottaa Kongon viranomaisia tehostamaan mineraaliresurssiensa laittoman hyödyntämisen lopettamista koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kannustaa Kongon demokraattista tasavaltaa jatkamaan pyrkimyksiään noudattaa kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta (EITI); |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisinä Kongon viranomaisten pyrkimystä panna täytäntöön lainsäädäntö, jolla kielletään mineraalien kauppa ja jalostus alueilla, joilla mineraaleja hyödynnetään laittomasti, kuten aseistettujen ryhmien hallitsemilla alueilla; kehottaa Kongon viranomaisia tehostamaan mineraaliresurssiensa laittoman hyödyntämisen lopettamista koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kannustaa Kongon demokraattista tasavaltaa jatkamaan pyrkimyksiään noudattaa kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta (EITI);

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Kongon demokraattisen tasavallan presidentille, pääministerille ja parlamentille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Kongon demokraattisen tasavallan presidentille, pääministerille ja parlamentille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (10)

naisiin ja lapsiin kohdistuvista raiskauksista ja väkivallasta aseellisten konfliktien yhteydessä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Windhoekissa, Namibiassa, 13.–15. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja myöhemmin tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja myöhemmin tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman uudistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman uudistamisesta,

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 4. heinäkuuta 2014 pidetyn EU:n jäsenvaltioiden vuosikokouksen raportin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta 1325 aiheesta ”15 vuotta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 jälkeen – näkymät vuodesta 2015 eteenpäin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 4. heinäkuuta 2014 pidetyn EU:n jäsenvaltioiden vuosikokouksen raportin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta 1325 aiheesta ”15 vuotta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 jälkeen – näkymät vuodesta 2015 eteenpäin”,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta sekä EU:n suuntaviivat lapsista aseellisissa selkkauksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta sekä EU:n suuntaviivat lapsista aseellisissa selkkauksissa,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja aseellisista konflikteista kärsimään joutuneista lapsista vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan Leila Zerrouguin kansainvälisenä lapsisotilaiden vastaisena päivänä 12. helmikuuta 2015 antaman yhteisen lehdistötiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja aseellisista konflikteista kärsimään joutuneista lapsista vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan Leila Zerrouguin kansainvälisenä lapsisotilaiden vastaisena päivänä 12. helmikuuta 2015 antaman yhteisen lehdistötiedotteen,

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentin jäsenille lähetetyn unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Christos Stylianidesin yhteisen kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentin jäsenille lähetetyn unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Christos Stylianidesin yhteisen kirjeen,

| — | ottaa huomioon Geneven yleissopimukset (1949) ja niiden lisäpöytäkirjat (1977), YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista (1989) ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin (2000) ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön (1998), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven yleissopimukset (1949) ja niiden lisäpöytäkirjat (1977), YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista (1989) ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin (2000) ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön (1998),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) ja 2122 (2013) sekä EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita näiden päätöslauselmien nojalla sitovat sitoumukset ja velvoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) ja 2122 (2013) sekä EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita näiden päätöslauselmien nojalla sitovat sitoumukset ja velvoitteet,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) viraston suuntaviivat pakolaisnaisten suojelusta, mukaan luettuna heihin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan ehkäisystä ja siihen puuttumisesta; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) viraston suuntaviivat pakolaisnaisten suojelusta, mukaan luettuna heihin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan ehkäisystä ja siihen puuttumisesta;

| — | ottaa huomioon aseellisista konflikteista kärsimään joutuneista lapsista vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan Leila Zerrouguin ihmisoikeusneuvostolle laatiman vuosikertomuksen, joka julkaistiin 28. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aseellisista konflikteista kärsimään joutuneista lapsista vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan Leila Zerrouguin ihmisoikeusneuvostolle laatiman vuosikertomuksen, joka julkaistiin 28. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. maaliskuuta 2015 ja 13. tammikuuta 2012 antamat raportit konflikteihin liittyvästä väkivallasta; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. maaliskuuta 2015 ja 13. tammikuuta 2012 antamat raportit konflikteihin liittyvästä väkivallasta;

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan kieltämisen ja naisten oikeuden ihmisarvoon, elämään, koskemattomuuteen, turvallisuuteen ja syrjimättömyyteen Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan naisten oikeuksia Afrikassa koskevan pöytäkirjan (Maputon pöytäkirjan) nojalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan kieltämisen ja naisten oikeuden ihmisarvoon, elämään, koskemattomuuteen, turvallisuuteen ja syrjimättömyyteen Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan naisten oikeuksia Afrikassa koskevan pöytäkirjan (Maputon pöytäkirjan) nojalla,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman 283 (2014) naisten ja lasten tilanteesta aseellisessa selkkauksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman 283 (2014) naisten ja lasten tilanteesta aseellisessa selkkauksessa,

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin ja Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin ja Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 järjestetyssä kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman täytäntöönpanon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 järjestetyssä kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman täytäntöönpanon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että raiskausta, seksiorjuutta, pakkosterilointia ja muunlaista naisiin, tyttöihin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa käytetään järjestelmällisesti sodan välineinä ja että niiden käyttö on levinnyt laajalle monissa viimeaikaisissa ja nykyään käynnissä olevissa aseellisissa selkkauksissa; toteaa, että raiskaukset ja seksiorjuus osana laajamittaista ja systemaattista toimintaa tunnustetaan Geneven yleissopimuksessa sotarikoksiksi ja rikoksiksi ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että raiskausta, seksiorjuutta, pakkosterilointia ja muunlaista naisiin, tyttöihin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa käytetään järjestelmällisesti sodan välineinä ja että niiden käyttö on levinnyt laajalle monissa viimeaikaisissa ja nykyään käynnissä olevissa aseellisissa selkkauksissa; toteaa, että raiskaukset ja seksiorjuus osana laajamittaista ja systemaattista toimintaa tunnustetaan Geneven yleissopimuksessa sotarikoksiksi ja rikoksiksi ihmisyyttä vastaan;

| B. | toteaa, että raiskaukset tunnustetaan nyt myös joukkotuhonnaksi, jos niiden tarkoituksena on tuhota kohderyhmä osittain tai kokonaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että raiskaukset tunnustetaan nyt myös joukkotuhonnaksi, jos niiden tarkoituksena on tuhota kohderyhmä osittain tai kokonaan;

| C. | toteaa, että tällaiset rikokset jäävät usein ilmoittamatta ja että niihin syyllistyneet asetetaan syytteeseen ja tuodaan oikeuden eteen vain harvoin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tällaiset rikokset jäävät usein ilmoittamatta ja että niihin syyllistyneet asetetaan syytteeseen ja tuodaan oikeuden eteen vain harvoin;

| D. | katsoo, että Afrikassa syvälle juurtuneiden sukupuoliroolien vuoksi naiset ja tytöt joutuvat usein kärsimään seksuaalisesta väkivallasta, kuten erilaisesta nöyryytyksestä, alistamisesta, pelottelusta, yhteisön tai etnisen ryhmän siviilijäsenten erottamisesta toisistaan ja/tai siirtämisestä väkisin muualle; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Afrikassa syvälle juurtuneiden sukupuoliroolien vuoksi naiset ja tytöt joutuvat usein kärsimään seksuaalisesta väkivallasta, kuten erilaisesta nöyryytyksestä, alistamisesta, pelottelusta, yhteisön tai etnisen ryhmän siviilijäsenten erottamisesta toisistaan ja/tai siirtämisestä väkisin muualle;

| E. | toteaa, että seksuaalisella väkivallalla on vakavia fyysisiä, emotionaalisia, psykologisia ja sosiaalisia vaikutuksia uhreihin sekä heidän perheisiinsä ja koko yhteisöihin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että seksuaalisella väkivallalla on vakavia fyysisiä, emotionaalisia, psykologisia ja sosiaalisia vaikutuksia uhreihin sekä heidän perheisiinsä ja koko yhteisöihin;

| F. | toteaa, että usein seksuaalisen väkivallan uhrit kärsivät suorista seurauksista, kuten leimatuksi tulemisesta, yhteisöstä erottamisesta, eristämisestä ja köyhyydestä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että usein seksuaalisen väkivallan uhrit kärsivät suorista seurauksista, kuten leimatuksi tulemisesta, yhteisöstä erottamisesta, eristämisestä ja köyhyydestä;

| G. | huomauttaa, että kansainvälinen humanitaarinen lainsäädäntö edellyttää, että aborttia pidetään tarpeellisena terveydenhoitomenetelmänä tytöille ja naisilla, jotka ovat tulleet raskaaksi tultuaan sodassa raiskatuksi, mikä tarkoittaa, että sodassa raiskauksen uhreiksi joutuneilla on oikeus saada raskaudenkeskeytys osana välttämätöntä terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että kansainvälinen humanitaarinen lainsäädäntö edellyttää, että aborttia pidetään tarpeellisena terveydenhoitomenetelmänä tytöille ja naisilla, jotka ovat tulleet raskaaksi tultuaan sodassa raiskatuksi, mikä tarkoittaa, että sodassa raiskauksen uhreiksi joutuneilla on oikeus saada raskaudenkeskeytys osana välttämätöntä terveydenhoitoa;

| H. | toteaa, että kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä, kuten Geneven yleissopimuksia ja niiden lisäpöytäkirjoja, sovelletaan konfliktin aikana ja että ne menevät kansallisen tai paikallisen lainsäädännön edelle; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä, kuten Geneven yleissopimuksia ja niiden lisäpöytäkirjoja, sovelletaan konfliktin aikana ja että ne menevät kansallisen tai paikallisen lainsäädännön edelle;

| I. | panee merkille, että YK:n rauhanturvajoukkojen jäsenet ovat useissa tapauksissa olleet syytettynä seksuaalisesta hyväksikäytöstä; toteaa, että tammikuussa 2016 laaditussa riippumattomassa arviosta hyväksikäytöstä YK:ta syytettiin siitä, että se ei ole vastannut rauhanturvaajiaan vastaan nostettuihin lasten hyväksikäyttösyytöksiin; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman tästä asiasta maaliskuussa 2016; |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että YK:n rauhanturvajoukkojen jäsenet ovat useissa tapauksissa olleet syytettynä seksuaalisesta hyväksikäytöstä; toteaa, että tammikuussa 2016 laaditussa riippumattomassa arviosta hyväksikäytöstä YK:ta syytettiin siitä, että se ei ole vastannut rauhanturvaajiaan vastaan nostettuihin lasten hyväksikäyttösyytöksiin; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman tästä asiasta maaliskuussa 2016;

| J. | panee merkille, että vuonna 2014 Euroopan parlamentti myönsi Denis Mukwegelle Saharov-palkinnon hänen merkittävästä työstään Kongon demokraattisessa tasavallassa seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hoitamiseksi; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että vuonna 2014 Euroopan parlamentti myönsi Denis Mukwegelle Saharov-palkinnon hänen merkittävästä työstään Kongon demokraattisessa tasavallassa seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hoitamiseksi;

| 1. | tuomitsee kaikenlaiset naisiin ja lapsiin kohdistuvat väkivaltaisuudet ja ihmisoikeusloukkaukset ja hyväksikäytön, johon valtiolliset ja valtion ulkopuoliset toimijat syyllistyvät, ja ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisjärjestöihin kohdistetut hyökkäykset sekä konfliktien aikana että niiden jälkeen; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee kaikenlaiset naisiin ja lapsiin kohdistuvat väkivaltaisuudet ja ihmisoikeusloukkaukset ja hyväksikäytön, johon valtiolliset ja valtion ulkopuoliset toimijat syyllistyvät, ja ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisjärjestöihin kohdistetut hyökkäykset sekä konfliktien aikana että niiden jälkeen;

| 2. | suhtautuu erittäin tuomitsevasti raiskauksen käyttöön sodan ja sorron välineenä ja vaatii, että käytäntö lopetetaan; painottaa, että valtioilla on ensisijainen vastuu suojella siviilejä ja edistää vastuullisuutta konfliktitilanteissa; pitää valitettavana puutteita viattomien naisten ja lasten suojelussa lisääntyvältä väkivallalta, kuten raiskaukset, kidutus ja lapsisotilaiden värvääminen; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu erittäin tuomitsevasti raiskauksen käyttöön sodan ja sorron välineenä ja vaatii, että käytäntö lopetetaan; painottaa, että valtioilla on ensisijainen vastuu suojella siviilejä ja edistää vastuullisuutta konfliktitilanteissa; pitää valitettavana puutteita viattomien naisten ja lasten suojelussa lisääntyvältä väkivallalta, kuten raiskaukset, kidutus ja lapsisotilaiden värvääminen;

| 3. | kehottaa EU:ta, AKT-valtioiden ryhmää, Afrikan unionia ja YK:ta painostamaan hallituksia ja kaikkia sidosryhmiä, joiden toimintaympäristössä tällaisia väkivaltaisuuksia tapahtuu, jotta tällaiset käytännöt loppuisivat ja taattaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuus niin, että syylliset voidaan tuoda oikeuden eteen ja heidän jäämisensä ilman rankaisua loppuisi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta, AKT-valtioiden ryhmää, Afrikan unionia ja YK:ta painostamaan hallituksia ja kaikkia sidosryhmiä, joiden toimintaympäristössä tällaisia väkivaltaisuuksia tapahtuu, jotta tällaiset käytännöt loppuisivat ja taattaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuus niin, että syylliset voidaan tuoda oikeuden eteen ja heidän jäämisensä ilman rankaisua loppuisi;

| 4. | kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään ja toimeenpanemaan lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja sosiaalisia toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvien raiskauksien ja väkivaltaisuuksien ehkäisemiseksi konfliktien yhteydessä ja konfliktien jälkeisessä tilanteessa ja varmistamaan, että uhrit saavat kuntoutusta, asianmukaista tukea ja terveydenhoitoa sekä psykologista tukea, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevia terveydenhuoltopalveluja; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään ja toimeenpanemaan lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja sosiaalisia toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvien raiskauksien ja väkivaltaisuuksien ehkäisemiseksi konfliktien yhteydessä ja konfliktien jälkeisessä tilanteessa ja varmistamaan, että uhrit saavat kuntoutusta, asianmukaista tukea ja terveydenhoitoa sekä psykologista tukea, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevia terveydenhuoltopalveluja;

| 5. | kehottaa kaikkia valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaiset pöytäkirjat, laatimaan lakeja, joiden nojalla nimenomaisesti kielletään ja säädetään rangaistavaksi lasten käyttö aseellisissa joukoissa tai ryhmissä ja lasten käyttö sotatoimissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaiset pöytäkirjat, laatimaan lakeja, joiden nojalla nimenomaisesti kielletään ja säädetään rangaistavaksi lasten käyttö aseellisissa joukoissa tai ryhmissä ja lasten käyttö sotatoimissa;

| 6. | kehottaa kaikkia valtioita tutkimaan kaikki asianosaiset osapuolet ja asettamaan syytteeseen kaikki syylliset komentoketjun huipulta asti mahdollisimman vakavista rikoksista, mukaan luettuna sotarikoksista, jotta voidaan lopettaa rankaisematta jättäminen ja palauttaa oikeus; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kaikkia valtioita tutkimaan kaikki asianosaiset osapuolet ja asettamaan syytteeseen kaikki syylliset komentoketjun huipulta asti mahdollisimman vakavista rikoksista, mukaan luettuna sotarikoksista, jotta voidaan lopettaa rankaisematta jättäminen ja palauttaa oikeus;

| 7. | painottaa, että on tarpeen lisätä toimia ja voimavaroja, joilla estetään ja poistetaan kaikki naisia syrjivät käytännöt sekä torjutaan kaikkea väkivaltaa, kuten ihmiskauppaa, naisten sukuelinten silpomista, pakkosterilisaatioita, pakkoraskauksia, sukupuoleen perustuvia murhia, perheväkivaltaa ja avioliitossa tapahtuvia raiskauksia, lapsiavioliittoja, nuorena solmittuja avioliittoja ja pakkoavioliittoja sekä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa konfliktitilanteissa ja niiden jälkeen, ja nostetaan syytteitä tällaisesta väkivallasta; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että on tarpeen lisätä toimia ja voimavaroja, joilla estetään ja poistetaan kaikki naisia syrjivät käytännöt sekä torjutaan kaikkea väkivaltaa, kuten ihmiskauppaa, naisten sukuelinten silpomista, pakkosterilisaatioita, pakkoraskauksia, sukupuoleen perustuvia murhia, perheväkivaltaa ja avioliitossa tapahtuvia raiskauksia, lapsiavioliittoja, nuorena solmittuja avioliittoja ja pakkoavioliittoja sekä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa konfliktitilanteissa ja niiden jälkeen, ja nostetaan syytteitä tällaisesta väkivallasta;

| 8. | vaatii kaikkia humanitaarista apua ja apua konfliktialueille antavia valtioita ja kansainvälisiä toimijoita, mukaan luettuna Euroopan komissio, sitoutumaan siihen, että ne varmistavat, että naiset ja tytöt ovat jokaisen hätätilan tai kriisin alusta saakka turvassa puuttumalla seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan riskiin, valistustyöllä ja varmistamalla, että tällaiseen väkivaltaan syyllistyneet asetetaan syytteeseen, ja takaamalla, että naisilla ja tytöillä on humanitaarisissa kriiseissä saatavillaan kaikki seksuaali- ja lisääntymisterveyden palvelut, mukaan lukien turvallinen raskaudenkeskeytys, kuten Geneven yleissopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa on tarkoitettu sen sijaan, että epäinhimillinen kohtelu vain jatkuisi; |
| --- | --- |

8.

vaatii kaikkia humanitaarista apua ja apua konfliktialueille antavia valtioita ja kansainvälisiä toimijoita, mukaan luettuna Euroopan komissio, sitoutumaan siihen, että ne varmistavat, että naiset ja tytöt ovat jokaisen hätätilan tai kriisin alusta saakka turvassa puuttumalla seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan riskiin, valistustyöllä ja varmistamalla, että tällaiseen väkivaltaan syyllistyneet asetetaan syytteeseen, ja takaamalla, että naisilla ja tytöillä on humanitaarisissa kriiseissä saatavillaan kaikki seksuaali- ja lisääntymisterveyden palvelut, mukaan lukien turvallinen raskaudenkeskeytys, kuten Geneven yleissopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa on tarkoitettu sen sijaan, että epäinhimillinen kohtelu vain jatkuisi;

| 9. | kehottaa valtioita tarjoamaan kaiken tarvittavan tuen raiskatuille äideille ja heidän lapsilleen, jotka usein ovat yhteiskunnan ja perheensä hylkäämiä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa valtioita tarjoamaan kaiken tarvittavan tuen raiskatuille äideille ja heidän lapsilleen, jotka usein ovat yhteiskunnan ja perheensä hylkäämiä;

| 10. | kehottaa AKT-valtioita, EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia allekirjoittamaan Lontoossa marraskuussa 2013 laaditun toimintasuunnitelman kriisitilanteissa naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT-valtioita, EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia allekirjoittamaan Lontoossa marraskuussa 2013 laaditun toimintasuunnitelman kriisitilanteissa naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumiseksi;

| 11. | kehottaa kaikkia valtioita kehittämään puitteet, joiden avulla voidaan järjestelmällisesti puuttua lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan ja joka otetaan osaksi kansallista suunnitteluprosessia, jota arvioidaan systemaattisesti asetettujen tavoitteiden ja aikataulun mukaisesti ja jonka täytäntöönpanoa varten myönnetään asianmukaiset henkilöstö- ja talousresurssit; vaatii, että ryhdytään toimiin lapsiin kohdistuvan väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi; korostaa koulutuksen merkitystä tehokkaana välineenä, jonka avulla voidaan palauttaa normaaliuden tunne, auttaa lapsia pääsemään yli traumastaan ja antaa heille valmiudet tulla tuotteliaiksi kansalaisiksi kriisitilanteen loputtua; painottaa, että koulutukselle on suunnattava riittävästi varoja aseellisten konfliktien aikaisissa hätätilanteissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia valtioita kehittämään puitteet, joiden avulla voidaan järjestelmällisesti puuttua lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan ja joka otetaan osaksi kansallista suunnitteluprosessia, jota arvioidaan systemaattisesti asetettujen tavoitteiden ja aikataulun mukaisesti ja jonka täytäntöönpanoa varten myönnetään asianmukaiset henkilöstö- ja talousresurssit; vaatii, että ryhdytään toimiin lapsiin kohdistuvan väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi; korostaa koulutuksen merkitystä tehokkaana välineenä, jonka avulla voidaan palauttaa normaaliuden tunne, auttaa lapsia pääsemään yli traumastaan ja antaa heille valmiudet tulla tuotteliaiksi kansalaisiksi kriisitilanteen loputtua; painottaa, että koulutukselle on suunnattava riittävästi varoja aseellisten konfliktien aikaisissa hätätilanteissa;

| 12. | on hyvin huolissaan naisten sukuelinten silpomisen vahingollisista, peruuttamattomista ja joskus kuolettavista fyysisistä, psykologisista ja sosiaalisista seurauksista; vaatii tämän käytännön hävittämistä kaikista valtioista; |
| --- | --- |

12.

on hyvin huolissaan naisten sukuelinten silpomisen vahingollisista, peruuttamattomista ja joskus kuolettavista fyysisistä, psykologisista ja sosiaalisista seurauksista; vaatii tämän käytännön hävittämistä kaikista valtioista;

| 13. | kehottaa kaikkia valtiollisia ja kansainvälisiä toimijoita, jotka osallistuvat konflikteihin ja humanitaariseen avustustyöhön sitoutumaan suojelemaan humanitaarisen avun työntekijöitä syytteeseen asettamiselta Geneven yleissopimusten ja niiden lisäpöytäkirjojen mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kaikkia valtiollisia ja kansainvälisiä toimijoita, jotka osallistuvat konflikteihin ja humanitaariseen avustustyöhön sitoutumaan suojelemaan humanitaarisen avun työntekijöitä syytteeseen asettamiselta Geneven yleissopimusten ja niiden lisäpöytäkirjojen mukaisesti;

| 14. | kehottaa YK:ta antamaan jäsenilleen suuntaviivoja ja materiaalia naisten ja lasten suojelua, oikeuksia ja erityistarpeita koskevasta koulutuksesta sekä erityistä koulutusta kaikille rauhanturvaajille naisten ja lasten suojelusta, erityistarpeista ja ihmisoikeuksista konfliktitilanteessa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa YK:ta antamaan jäsenilleen suuntaviivoja ja materiaalia naisten ja lasten suojelua, oikeuksia ja erityistarpeita koskevasta koulutuksesta sekä erityistä koulutusta kaikille rauhanturvaajille naisten ja lasten suojelusta, erityistarpeista ja ihmisoikeuksista konfliktitilanteessa;

| 15. | kehottaa korkea-arvoisia sotilasvoimien komentajia muotoilemaan riittävän selkeät ja tarkat siviilien kohtaamista koskevat säännöt, joissa selkeästi kielletään seksuaalinen tai muunlainen väkivalta; painottaa, että on tärkeää muistuttaa komentajia heidän velvollisuuksistaan suhteessa kurinpitomenettelyihin tapauksissa, joissa siviiliväestöön on kohdistettu väkivaltaa; kehottaa sotilasvoimien komentajia tekemään aina ilmoituksen oikeusviranomaisille, jos sotilaat ovat syyllistyneet väkivaltaan siviilejä kohtaan; |
| --- | --- |

15.

kehottaa korkea-arvoisia sotilasvoimien komentajia muotoilemaan riittävän selkeät ja tarkat siviilien kohtaamista koskevat säännöt, joissa selkeästi kielletään seksuaalinen tai muunlainen väkivalta; painottaa, että on tärkeää muistuttaa komentajia heidän velvollisuuksistaan suhteessa kurinpitomenettelyihin tapauksissa, joissa siviiliväestöön on kohdistettu väkivaltaa; kehottaa sotilasvoimien komentajia tekemään aina ilmoituksen oikeusviranomaisille, jos sotilaat ovat syyllistyneet väkivaltaan siviilejä kohtaan;

| 16. | pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin suositusta, jonka mukaan Afrikan unionin on taattava, että toimeenpannaan sotavoimien toimintasuunnitelma seksuaalista väkivaltaa vastaan ja tuodaan syylliset järjestelmällisesti oikeuden eteen ja maksetaan korvauksia uhreille; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin suositusta, jonka mukaan Afrikan unionin on taattava, että toimeenpannaan sotavoimien toimintasuunnitelma seksuaalista väkivaltaa vastaan ja tuodaan syylliset järjestelmällisesti oikeuden eteen ja maksetaan korvauksia uhreille;

| 17. | on hyvin huolissaan lukuisista syytteistä, jotka koskevat YK:n rauhanturvajoukkojen harjoittamaa seksuaalista hyväksikäyttöä; pitää myönteisenä, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi tätä aihetta koskevan päätöslauselman 2272; pitää erityisen myönteisenä sitä, että YK on ensimmäistä kertaa alkanut nimetä väitettyjen syyllisten kotimaita, millä on tarkoitus painostaa kyseisiä valtioita nostamaan syytteitä tapauksissa, joita ne ovat katsoneet läpi sormien; kehottaa nollatoleranssin soveltamista YK:n henkilökunnan harjoittamaan hyväksikäyttöön ja seksuaaliseen väkivaltaan; |
| --- | --- |

17.

on hyvin huolissaan lukuisista syytteistä, jotka koskevat YK:n rauhanturvajoukkojen harjoittamaa seksuaalista hyväksikäyttöä; pitää myönteisenä, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi tätä aihetta koskevan päätöslauselman 2272; pitää erityisen myönteisenä sitä, että YK on ensimmäistä kertaa alkanut nimetä väitettyjen syyllisten kotimaita, millä on tarkoitus painostaa kyseisiä valtioita nostamaan syytteitä tapauksissa, joita ne ovat katsoneet läpi sormien; kehottaa nollatoleranssin soveltamista YK:n henkilökunnan harjoittamaan hyväksikäyttöön ja seksuaaliseen väkivaltaan;

| 18. | korostaa tarvetta sisällyttää seksuaalinen väkivalta aseistariisuntaan, kotiuttamisen, ja yhteiskuntaan sopeuttamisen ohjelmiin, jotta voidaan estää syyllisiä palaamasta sotilasvoimiin tai johtajiksi; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta sisällyttää seksuaalinen väkivalta aseistariisuntaan, kotiuttamisen, ja yhteiskuntaan sopeuttamisen ohjelmiin, jotta voidaan estää syyllisiä palaamasta sotilasvoimiin tai johtajiksi;

| 19. | pitää valitettavana, että konfliktien yhteydessä esiintyviä raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa koskevaa tietoa on äärimmäisen vähän; pyytää valtioita, joiden alueella on konflikteja tai jotka ovat mukana konfliktien jälkeisissä humanitaarisissa toimissa, keräämään ja luokittelemaan tietoa tämänlaisesta väkivallasta ja sen uhreista ja siihen syyllistyneistä; |
| --- | --- |

19.

pitää valitettavana, että konfliktien yhteydessä esiintyviä raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa koskevaa tietoa on äärimmäisen vähän; pyytää valtioita, joiden alueella on konflikteja tai jotka ovat mukana konfliktien jälkeisissä humanitaarisissa toimissa, keräämään ja luokittelemaan tietoa tämänlaisesta väkivallasta ja sen uhreista ja siihen syyllistyneistä;

| 20. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin toimielimille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin toimielimille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. kesäkuuta 2016 Windhoekissa, Namibiassa, hyväksymä päätöslauselma.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1.

3

(4)  A/HRC/RES/24/2.

4

(5)  Assembly/AU/Dec.158 (VIII) Päätös Afrikan hallinnon hajauttamista ja paikallista kehitystä koskevan ministerikokouksen muuttamisesta osaksi Afrikan unionia – Asiakirja Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1. Ks. lisätietoja seuraavasta osoitteesta: http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session

5

(6)  E/C.16/2007/2.

6

(7)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. kesäkuuta 2016 Windhoekissa, Namibiassa, hyväksymä päätöslauselma.

7

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUVL C 120, 30.4.2004, s. 16.

3

(4)  EUVL C 330, 30.12.2006, s. 36.

4

(5)  EUVL C 221, 14.9.2009, s. 24.

5

(6)  EUVL C 328, 12.11.2013, s. 30.

6

(7)  EUVL C 345, 2.10.2014, s. 28.

7

(8)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. kesäkuuta 2016 Windhoekissa, Namibiassa, hyväksymä päätöslauselma.

8

(8)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

8

(9)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

9

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8-TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 301.

14

(9)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. kesäkuuta 2016 Windhoekissa, Namibiassa, hyväksymä päätöslauselma.

9

(10)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. kesäkuuta 2016 Windhoekissa, Namibiassa, hyväksymä päätöslauselma.

10

---