# Euroopan unionin C 479/21.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 479 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta21. joulukuuta 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 479

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta21. joulukuuta 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2016/C 479/01 | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan mukainen kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista (joko kriisinratkaisuneuvostolle, neuvostolle, komissiolle tai muille), jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2015 sekä kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2016/C 479/01

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan mukainen kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista (joko kriisinratkaisuneuvostolle, neuvostolle, komissiolle tai muille), jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2015 sekä kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission vastaukset

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 21.12.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 479/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 479/1

---

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan mukainen kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista (joko kriisinratkaisuneuvostolle, neuvostolle, komissiolle tai muille), jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2015 sekä kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission vastaukset

(2016/C 479/01)

JOHDANTO

| 1. | Yhteinen kriisinratkaisumekanismi perustettiin asetuksella (EU) N:o 806/2014 (yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annettu asetus) (1). Mekanismi kuuluu EU:n pankkiunionin keskeisiin pilareihin ja täydentää sen pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviä osallistuvissa jäsenvaltioissa. Jos kriisinratkaisumekanismin (2) kattama pankki kaatuu tai todennäköisesti kaatuu, mekanismilla pyritään hoitamaan kriisi vaikuttavasti yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ja pankkisektorin rahoittaman yhteisen kriisinratkaisurahaston avulla. |
| --- | --- |

1.

Yhteinen kriisinratkaisumekanismi perustettiin asetuksella (EU) N:o 806/2014 (yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annettu asetus) (1). Mekanismi kuuluu EU:n pankkiunionin keskeisiin pilareihin ja täydentää sen pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviä osallistuvissa jäsenvaltioissa. Jos kriisinratkaisumekanismin (2) kattama pankki kaatuu tai todennäköisesti kaatuu, mekanismilla pyritään hoitamaan kriisi vaikuttavasti yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ja pankkisektorin rahoittaman yhteisen kriisinratkaisurahaston avulla.

| 2. | Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto on osallistuviin jäsenvaltioihin asettautuneiden, merkittävien yhteisöjen ja konsernien sekä rajat ylittävää toimintaa harjoittavien pankkikonsernien kriisinratkaisuviranomainen. Kriisinratkaisuneuvoston tehtävänä on varmistaa, että kaatumassa olevia pankkeja koskeva kriisinratkaisu hoidetaan hallitusti siten, että reaalitaloudelle ja julkistaloudelle aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa. Kriisinratkaisuneuvosto on tammikuusta 2015 alkaen laatinut luottolaitoksille kriisinratkaisusuunnitelmia. Se on ollut täysin toimintakykyinen 1. tammikuuta 2016 lähtien, ja sillä on kattavat kriisinratkaisuvaltuudet. |
| --- | --- |

2.

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto on osallistuviin jäsenvaltioihin asettautuneiden, merkittävien yhteisöjen ja konsernien sekä rajat ylittävää toimintaa harjoittavien pankkikonsernien kriisinratkaisuviranomainen. Kriisinratkaisuneuvoston tehtävänä on varmistaa, että kaatumassa olevia pankkeja koskeva kriisinratkaisu hoidetaan hallitusti siten, että reaalitaloudelle ja julkistaloudelle aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa. Kriisinratkaisuneuvosto on tammikuusta 2015 alkaen laatinut luottolaitoksille kriisinratkaisusuunnitelmia. Se on ollut täysin toimintakykyinen 1. tammikuuta 2016 lähtien, ja sillä on kattavat kriisinratkaisuvaltuudet.

| 3. | Päätöksen yhteisön asettamisesta kriisinratkaisuun tekevät keskuspankki (EKP), kriisinratkaisuneuvosto ja komissio sekä mahdollisesti neuvosto. Ratkaisumenettely ja sen eri vaiheiden aikataulu on kuvattu laatikossa 1.


  Laatikko 1 – Kriisinratkaisumenettely












  a) | EKP ilmoittaa yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle, jos jokin pankki on kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa. Myös kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä tällaisen arvion, mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että se on ilmoittanut EKP:lle aikomuksistaan ja että EKP ei tee arviota kolmen kalenteripäivän kuluessa. |
| --- | --- | --- |

3.

Päätöksen yhteisön asettamisesta kriisinratkaisuun tekevät keskuspankki (EKP), kriisinratkaisuneuvosto ja komissio sekä mahdollisesti neuvosto. Ratkaisumenettely ja sen eri vaiheiden aikataulu on kuvattu laatikossa 1.

Laatikko 1 – Kriisinratkaisumenettely

a)

EKP ilmoittaa yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle, jos jokin pankki on kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa. Myös kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä tällaisen arvion, mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että se on ilmoittanut EKP:lle aikomuksistaan ja että EKP ei tee arviota kolmen kalenteripäivän kuluessa.

| b) | Jos kriisinratkaisun edellytykset täyttyvät, kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy kriisinratkaisumääräyksen. Määräyksessä määritetään kriisinratkaisuvälineet ja kriisinratkaisurahaston käyttö. Määräys tulee voimaan, jos neuvosto tai komissio ei vastusta sitä 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen niille. |
| --- | --- |

b)

Jos kriisinratkaisun edellytykset täyttyvät, kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy kriisinratkaisumääräyksen. Määräyksessä määritetään kriisinratkaisuvälineet ja kriisinratkaisurahaston käyttö. Määräys tulee voimaan, jos neuvosto tai komissio ei vastusta sitä 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen niille.

| c) | Komissio voi tänä aikana joko vahvistaa kriisienratkaisumääräyksen tai vastustaa määräyksen harkinnanvaraisia näkökohtia. Komissio voi ehdottaa 12 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen, että neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä vastustaa määräystä, jos yleistä etua koskeva peruste ei täyty, tai hyväksyä tai jättää hyväksymättä olennaisen muutoksen kriisinratkaisuneuvoston antaman määräyksen kattamaan kriisinratkaisurahaston määrään. |
| --- | --- |

c)

Komissio voi tänä aikana joko vahvistaa kriisienratkaisumääräyksen tai vastustaa määräyksen harkinnanvaraisia näkökohtia. Komissio voi ehdottaa 12 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen, että neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä vastustaa määräystä, jos yleistä etua koskeva peruste ei täyty, tai hyväksyä tai jättää hyväksymättä olennaisen muutoksen kriisinratkaisuneuvoston antaman määräyksen kattamaan kriisinratkaisurahaston määrään.

| d) | Neuvoston on tehtävä komission ehdotusta koskeva päätös 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut kriisinratkaisumääräyksen. Jos neuvosto vastustaa laitoksen asettamista kriisinratkaisuun sillä perusteella, että yleistä etua koskeva peruste ei täyty, laitos likvidoidaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Neuvoston on tehtävä komission ehdotusta koskeva päätös 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut kriisinratkaisumääräyksen. Jos neuvosto vastustaa laitoksen asettamista kriisinratkaisuun sillä perusteella, että yleistä etua koskeva peruste ei täyty, laitos likvidoidaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

| 4. | Yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa säädetään, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin raportoi kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksestä antamassaan kertomuksessa erityisesti mahdollisista ehdollisista vastuista (joko kriisinratkaisuneuvostolle, neuvostolle, komissiolle tai muille), jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen mukaisia tehtäviään. |
| --- | --- |

4.

Yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa säädetään, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin raportoi kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksestä antamassaan kertomuksessa erityisesti mahdollisista ehdollisista vastuista (joko kriisinratkaisuneuvostolle, neuvostolle, komissiolle tai muille), jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen mukaisia tehtäviään.

| 5. | Tämän kertomuksen tarkoituksena on tuoda esiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mahdolliset ehdolliset vastuut (3). |
| --- | --- |

5.

Tämän kertomuksen tarkoituksena on tuoda esiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mahdolliset ehdolliset vastuut (3).

TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA

Tarkastuksen laajuus

| 6. | Tarkastuksessa käsiteltiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja mahdollisia ehdollisia vastuita. Tarkastus kattoi varainhoitovuoden 2015. |
| --- | --- |

6.

Tarkastuksessa käsiteltiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja mahdollisia ehdollisia vastuita. Tarkastus kattoi varainhoitovuoden 2015.

Tarkastustapa

| 7. | Ehdolliset vastuut on esitettävä tilinpäätöksessä, ja ne on määritelty komission kirjanpitosäännössä 10 – Varaukset, ehdolliset varat ja ehdolliset vastuut (ks. laatikko 2).

  Laatikko 2 – Ehdollisen vastuun määritelmä








  Ehdollinen vastuu on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionilta, tai velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. |
| --- | --- |

7.

Ehdolliset vastuut on esitettävä tilinpäätöksessä, ja ne on määritelty komission kirjanpitosäännössä 10 – Varaukset, ehdolliset varat ja ehdolliset vastuut (ks. laatikko 2).

Laatikko 2 – Ehdollisen vastuun määritelmä

Ehdollinen vastuu on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionilta, tai velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

| 8. | Seuraavassa annetaan muutamia esimerkkejä tilanteista, jotka voisivat johtaa yhteisen kriisinratkaisumekanismin mukaiseen ehdolliseen vastuuseen:






  a) | Kriisinratkaisuun liittyvät ehdolliset vastuut:

  Sidosryhmät voivat panna vireille oikeustoimia, joissa asetetaan kyseenalaiseksi jokin päätös tai sen osa, ja joiden tarkoituksena on kohdistaa (tai olla kohdistamatta) luottolaitokseen kriisinratkaisutoimia. |
| --- | --- | --- |

8.

Seuraavassa annetaan muutamia esimerkkejä tilanteista, jotka voisivat johtaa yhteisen kriisinratkaisumekanismin mukaiseen ehdolliseen vastuuseen:

a)

Kriisinratkaisuun liittyvät ehdolliset vastuut:

Sidosryhmät voivat panna vireille oikeustoimia, joissa asetetaan kyseenalaiseksi jokin päätös tai sen osa, ja joiden tarkoituksena on kohdistaa (tai olla kohdistamatta) luottolaitokseen kriisinratkaisutoimia.

| b) | Ehdolliset vastuut, jotka eivät liity kriisinratkaisuun:

  Rahoituslaitokset voivat kyseenalaistaa kriisinratkaisurahastoon suoritettavat rahoitusosuudet. |
| --- | --- |

b)

Ehdolliset vastuut, jotka eivät liity kriisinratkaisuun:

Rahoituslaitokset voivat kyseenalaistaa kriisinratkaisurahastoon suoritettavat rahoitusosuudet.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomusta varten tekemänsä tarkastustyönsä yhteydessä tarkastanut komission ja neuvoston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015. Riippumaton ulkoinen tarkastaja tarkasti yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuin otti ulkoisen tarkastajan työn tuloksen huomioon lausunnossaan tilien luotettavuudesta (4). |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomusta varten tekemänsä tarkastustyönsä yhteydessä tarkastanut komission ja neuvoston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015. Riippumaton ulkoinen tarkastaja tarkasti yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuin otti ulkoisen tarkastajan työn tuloksen huomioon lausunnossaan tilien luotettavuudesta (4).

HUOMAUTUKSET

| 10. | Yhteisestä kriisinratkaisuneuvostosta tuli täysin toimintakykyinen 1. tammikuuta 2016. Raportointikaudella ei käynnistetty yhtään kriisinratkaisumekanismin mukaista pankkien kriisinratkaisua. Kriisinratkaisuneuvoston, komission tai neuvoston tilinpäätöksessä varainhoitovuodelta 2015 ei siksi esitetty kriisinratkaisutapauksiin liittyviä ehdollisia vastuita. |
| --- | --- |

10.

Yhteisestä kriisinratkaisuneuvostosta tuli täysin toimintakykyinen 1. tammikuuta 2016. Raportointikaudella ei käynnistetty yhtään kriisinratkaisumekanismin mukaista pankkien kriisinratkaisua. Kriisinratkaisuneuvoston, komission tai neuvoston tilinpäätöksessä varainhoitovuodelta 2015 ei siksi esitetty kriisinratkaisutapauksiin liittyviä ehdollisia vastuita.

| 11. | Kriisinratkaisuviranomaiset keräsivät osallistuvissa jäsenvaltioissa rahoituslaitoksilta 4,33 miljardin euron rahoitusosuudet kriisinratkaisurahastoon vuonna 2015. Kriisinratkaisuneuvosto ilmoitti 437 125 144 euron suuruisen ehdollisen vastuun, joka koskee 67 rahoituslaitoksen riitauttamien rahoitusosuuksien kokonaismäärää. Riita-asiat koskevat pääasiassa rahoitusosuuksien laskentaa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 (5) 5 artiklan soveltamista. Artiklassa määritellään velat, jotka on jätettävä pois rahoitusosuuksia laskettaessa. |
| --- | --- |

11.

Kriisinratkaisuviranomaiset keräsivät osallistuvissa jäsenvaltioissa rahoituslaitoksilta 4,33 miljardin euron rahoitusosuudet kriisinratkaisurahastoon vuonna 2015. Kriisinratkaisuneuvosto ilmoitti 437 125 144 euron suuruisen ehdollisen vastuun, joka koskee 67 rahoituslaitoksen riitauttamien rahoitusosuuksien kokonaismäärää. Riita-asiat koskevat pääasiassa rahoitusosuuksien laskentaa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 (5) 5 artiklan soveltamista. Artiklassa määritellään velat, jotka on jätettävä pois rahoitusosuuksia laskettaessa.

| 12. | Neuvoston tilinpitäjä totesi vahvistuskirjeessä, että neuvostolla ei ollut 31. joulukuuta 2015 kriisinratkaisumekanismista annetusta asetuksesta (92 artikla) johtuvia ehdollisia vastuita. Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ja komission tilinpitäjät totesivat varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöstä koskevassa vahvistuskirjeessä, että kaikki yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mahdolliset ehdolliset vastuut on kirjattu tai ilmoitettu (6). |
| --- | --- |

12.

Neuvoston tilinpitäjä totesi vahvistuskirjeessä, että neuvostolla ei ollut 31. joulukuuta 2015 kriisinratkaisumekanismista annetusta asetuksesta (92 artikla) johtuvia ehdollisia vastuita. Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ja komission tilinpitäjät totesivat varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöstä koskevassa vahvistuskirjeessä, että kaikki yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mahdolliset ehdolliset vastuut on kirjattu tai ilmoitettu (6).

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin on antanut vakiomuotoisen lausunnon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, komission ja neuvoston varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöksen luotettavuudesta (7). |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin on antanut vakiomuotoisen lausunnon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, komission ja neuvoston varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöksen luotettavuudesta (7).

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Baudilio TOMÉ MUGURUZAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 22. marraskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Klaus-Heiner LEHNE

presidentti

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

1

(2)  Pankit euroalueen jäsenvaltioissa ja niissä EU:n maissa, jotka päättivät liittyä pankkiunioniin.

2

(3)  Ks. myös erityisvuosikertomus yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015, kohta 13. Kertomus löytyy tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolta: http://www.eca.europa.eu

3

(4)  Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavasta esitetään talousarvion toteuttamisesta annetussa vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2015 ja erityisvuosikertomuksessa yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015. Kertomukset ovat tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolla: http://www.eca.europa.eu

4

(5)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/63, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä kriisinratkaisun rahoitusjärjestelyihin etukäteen suoritettavien rahoitusosuuksien osalta (EUVL L 11, 17.1.2015, s. 44).

5

(6)  Lisätietoja kirjatuista tai ilmoitetuista ehdollisista vastuista esitetään kohdissa 10 ja 11.

6

(7)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015 ja erityisvuosikertomus yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015.

7

---

YHTEISEN KRIISINRATKAISUNEUVOSTON VASTAUS

| 11. | Riita-asiat, joihin tässä kohdassa viitataan, koskevat ennakkoon suoritettavia vakausmaksuja, jotka kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset laskivat ja keräsivät vuonna 2015 ja jotka siirrettiin yhteiseen kriisinratkaisurahastoon tammikuussa 2016 vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä tehdyn hallitustenvälisen sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Näitä riita-asioita käsitellään parhaillaan kansallisella tasolla. Tässä kohdassa mainitut luvut koskevat vuoden 2015 lopun tilannetta. Lisätietoja saa asianomaisilta kansallisilta kriisinratkaisuviranomaisilta. |
| --- | --- |

11.

Riita-asiat, joihin tässä kohdassa viitataan, koskevat ennakkoon suoritettavia vakausmaksuja, jotka kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset laskivat ja keräsivät vuonna 2015 ja jotka siirrettiin yhteiseen kriisinratkaisurahastoon tammikuussa 2016 vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä tehdyn hallitustenvälisen sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Näitä riita-asioita käsitellään parhaillaan kansallisella tasolla. Tässä kohdassa mainitut luvut koskevat vuoden 2015 lopun tilannetta. Lisätietoja saa asianomaisilta kansallisilta kriisinratkaisuviranomaisilta.

---

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvosto ei esitä kommentteja, koska yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevan asetuksen 92 artiklan 4 kohdan mukaisia ehdollisia vastuita ei ole kyseisenä raportointivuonna merkitty neuvostoa koskevaan kirjanpitoon.

---

KOMISSION VASTAUS

”Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen.”

---