# Euroopa Liidu C 484/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 484 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide24. detsember 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 484

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide24. detsember 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2016/C 484/01 | Nõukogu soovitus, 19. detsember 2016, oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2016/C 484/01

Nõukogu soovitus, 19. detsember 2016, oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | ÜHISAVALDUSED |
| 2016/C 484/02 | Ühisavaldus ELi 2017. aasta õigusloome prioriteetide kohta | 7 |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 484/03 | Komisjoni teatis, millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu põllumajandusvaldkonna õigusaktid on vananenud | 9 |
| 2016/C 484/04 | Teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktile iii liikmesriikide tolliasutuste antud siduva informatsiooniga seotud otsuste kohta, milles käsitletakse kaupade klassifitseerimist tollinomenklatuuri alusel | 17 |
| 2016/C 484/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7930 – ABP Group / Fane Valley Group / Slaney Foods) (
  1
  ) | 18 |

II   Teatised

ÜHISAVALDUSED

2016/C 484/02

Ühisavaldus ELi 2017. aasta õigusloome prioriteetide kohta

7

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 484/03

Komisjoni teatis, millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu põllumajandusvaldkonna õigusaktid on vananenud

9

2016/C 484/04

Teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktile iii liikmesriikide tolliasutuste antud siduva informatsiooniga seotud otsuste kohta, milles käsitletakse kaupade klassifitseerimist tollinomenklatuuri alusel

17

2016/C 484/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7930 – ABP Group / Fane Valley Group / Slaney Foods) (
  1
  )

1

18

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2016/C 484/06 | Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 12. detsember 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid | 19 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 484/07 | Euro vahetuskurss | 21 |
| 2016/C 484/08 | Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 15. oktoobri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39639(2) – optilised kettaseadmed — Raportöör: Austria | 22 |
| 2016/C 484/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Optilised kettaseadmed (AT.39639) | 23 |
| 2016/C 484/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (juhtum AT.39639 – optilised kettaseadmed) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7135 all) | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 484/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu | 30 |
| 2016/C 484/12 | Aktsiisimaks — Halduskoostöö — Nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) artikli 3 lõikes 2 osutatud pädevate asutuste loetelu (Loetelu kajastab asutusi, kelle nimel kohaldatakse nõukogu 2. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 389/2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004) | 34 |
| 2016/C 484/13 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2016/C 484/06

Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 12. detsember 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid

19

Euroopa Komisjon

2016/C 484/07

Euro vahetuskurss

21

2016/C 484/08

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 15. oktoobri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39639(2) – optilised kettaseadmed — Raportöör: Austria

22

2016/C 484/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Optilised kettaseadmed (AT.39639)

23

2016/C 484/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (juhtum AT.39639 – optilised kettaseadmed) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7135 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7135 all)

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 484/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

30

2016/C 484/12

Aktsiisimaks — Halduskoostöö — Nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) artikli 3 lõikes 2 osutatud pädevate asutuste loetelu (Loetelu kajastab asutusi, kelle nimel kohaldatakse nõukogu 2. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 389/2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004)

(Loetelu kajastab asutusi, kelle nimel kohaldatakse nõukogu 2. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 389/2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004)

34

2016/C 484/13

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

19. detsember 2016,

oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele

(2016/C 484/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaasaja ühiskonnas vajab igaüks laialdasi oskusi, teadmisi ja pädevusi, sealhulgas piisavat kirja-, arvutus- ja digipädevuse taset, et realiseerida oma täielik potentsiaal, osaleda aktiivselt ühiskonnaelus ning täita oma sotsiaalset ja kodanikukohustust. Sellised oskused, teadmised ja pädevused on olulised ka tööturule sisenemisel ja seal edasiliikumisel ning täiendushariduses ja -koolituses osalemisel. |
| --- | --- |

(1)

Kaasaja ühiskonnas vajab igaüks laialdasi oskusi, teadmisi ja pädevusi, sealhulgas piisavat kirja-, arvutus- ja digipädevuse taset, et realiseerida oma täielik potentsiaal, osaleda aktiivselt ühiskonnaelus ning täita oma sotsiaalset ja kodanikukohustust. Sellised oskused, teadmised ja pädevused on olulised ka tööturule sisenemisel ja seal edasiliikumisel ning täiendushariduses ja -koolituses osalemisel.

| (2) | Vabad töökohad eeldavad nii kõrgemal tasemel kui ka laialdasemaid oskusi. Tulevikus on lihttöökohti vähem. Isegi tööde puhul, kus varem piisas madalast kvalifikatsioonist või ei olnud üldse vaja kvalifikatsiooni, esitatakse järjest suuremaid nõudmisi. Suure enamuse tööde puhul nõutakse teatavat digipädevuse taset ning suureneva hulga lihttööde tegemiseks on vaja teatavaid põhi- ja üldoskusi (nt suhtlus-, probleemide lahendamise ja meeskonnatööoskus ning emotsionaalne intelligentsus). |
| --- | --- |

(2)

Vabad töökohad eeldavad nii kõrgemal tasemel kui ka laialdasemaid oskusi. Tulevikus on lihttöökohti vähem. Isegi tööde puhul, kus varem piisas madalast kvalifikatsioonist või ei olnud üldse vaja kvalifikatsiooni, esitatakse järjest suuremaid nõudmisi. Suure enamuse tööde puhul nõutakse teatavat digipädevuse taset ning suureneva hulga lihttööde tegemiseks on vaja teatavaid põhi- ja üldoskusi (nt suhtlus-, probleemide lahendamise ja meeskonnatööoskus ning emotsionaalne intelligentsus).

| (3) | 2015. aasta seisuga oli 64 miljonit inimest ehk üle veerandi 25–64 aasta vanusest liidu elanikkonnast väljunud esmatasandi haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata. Ehkki nende inimeste põhioskuste taset ei ole võimalik mõõta, ilmnes Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) täiskasvanute oskuste uuringust (PIAAC), mille raames testiti kirja- ja arvutusoskust ning probleemide lahendamise oskust tehnoloogiarikkas keskkonnas, et sarnase osa täiskasvanute (vanuses 16-65) oskused olid kõige madalamal tasemel 20 liikmesriigis. |
| --- | --- |

(3)

2015. aasta seisuga oli 64 miljonit inimest ehk üle veerandi 25–64 aasta vanusest liidu elanikkonnast väljunud esmatasandi haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata. Ehkki nende inimeste põhioskuste taset ei ole võimalik mõõta, ilmnes Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) täiskasvanute oskuste uuringust (PIAAC), mille raames testiti kirja- ja arvutusoskust ning probleemide lahendamise oskust tehnoloogiarikkas keskkonnas, et sarnase osa täiskasvanute (vanuses 16-65) oskused olid kõige madalamal tasemel 20 liikmesriigis.

| (4) | Lisaks ilmneb OECD rahvusvaheline õpilaste hindamise programmi (PISA) 2013. aasta andmetest, et märkimisväärse osa 15aastaste tulemused on tagasihoidlikud lugemise (17,8 %), matemaatika (22,1 %) ja loodusteaduste vallas (16,6 %). Need tulemused ületavad 2020. aastani kehtiva hariduse ja koolituse strateegilise raamistiku (HK 2020) sihttaset (15 %). |
| --- | --- |

(4)

Lisaks ilmneb OECD rahvusvaheline õpilaste hindamise programmi (PISA) 2013. aasta andmetest, et märkimisväärse osa 15aastaste tulemused on tagasihoidlikud lugemise (17,8 %), matemaatika (22,1 %) ja loodusteaduste vallas (16,6 %). Need tulemused ületavad 2020. aastani kehtiva hariduse ja koolituse strateegilise raamistiku (HK 2020) sihttaset (15 %).

| (5) | PIAACist selgub, et need täiskasvanud, kelle kirja-, arvutus- ja probleemide lahendamise oskus tehnoloogiarikkas keskkonnas on kõrgemal tasemel, on üldjuhul tööturul edukamad. Samal ajal osaleb 20–25 % Euroopa täiskasvanutest (vanuses 16–65 aastat), kelle nimetatud oskuste tase on madal, väiksema tõenäosusega õppetöös ning ei osale täielikult digitaalmajanduses ja -ühiskonnas. Nad on suuremas töötuse ohus, neil on suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse esinemissagedus, suuremad terviseriskid ja lühem oodatav eluiga, kusjuures nende lastel on suurem oht sattuda raskustesse haridusteel. |
| --- | --- |

(5)

PIAACist selgub, et need täiskasvanud, kelle kirja-, arvutus- ja probleemide lahendamise oskus tehnoloogiarikkas keskkonnas on kõrgemal tasemel, on üldjuhul tööturul edukamad. Samal ajal osaleb 20–25 % Euroopa täiskasvanutest (vanuses 16–65 aastat), kelle nimetatud oskuste tase on madal, väiksema tõenäosusega õppetöös ning ei osale täielikult digitaalmajanduses ja -ühiskonnas. Nad on suuremas töötuse ohus, neil on suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse esinemissagedus, suuremad terviseriskid ja lühem oodatav eluiga, kusjuures nende lastel on suurem oht sattuda raskustesse haridusteel.

| (6) | Fundamentaalselt puudulike põhioskustega madala kvalifikatsiooniga isikud võivad moodustada suure osa töötutest (eelkõige pikaajalistest töötutest) ja muudest haavatavatest rühmadest, nagu vanemaealised töötajad, majanduslikult mitteaktiivsed isikud ja kolmandate riikide kodanikud. Sellised puudulikud põhioskused raskendavad nende sisenemist või naasmist tööturule. |
| --- | --- |

(6)

Fundamentaalselt puudulike põhioskustega madala kvalifikatsiooniga isikud võivad moodustada suure osa töötutest (eelkõige pikaajalistest töötutest) ja muudest haavatavatest rühmadest, nagu vanemaealised töötajad, majanduslikult mitteaktiivsed isikud ja kolmandate riikide kodanikud. Sellised puudulikud põhioskused raskendavad nende sisenemist või naasmist tööturule.

| (7) | Ennetus-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmetel põhinev liikmesriikide poliitika, mille eesmärk on vähendada varast lahkumist haridus- ja koolitussüsteemist kooskõlas nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitusega (1) ja nõukogu 23. novembri 2015. aasta järeldustega haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise poliitika kohta, on avaldamas positiivset mõju. 2015. aastal oli liidu keskmine haridussüsteemist varakult lahkumise määr (18-24aastaste seas) strateegia „Euroopa 2020“ peamisest eesmärgist (10 %) ligikaudu ühe protsendipunkti võrra madalam, kuid liikmesriigiti olid erinevused väga suured. Isegi kui peamine eesmärk saavutatakse, on allesjäänud 10 %-l inimestest täiskasvanuikka jõudes tõsiseid probleeme püsiva töökoha leidmisel. Lisaks on jätkuvalt suur hulk 25aastaseid ja vanemaid isikuid, kes on haridussüsteemist varakult lahkunud, paljud neist on kolmandate riikide kodanikud ja muud sisserännanu taustaga või ebasoodsas olukorras olevad isikud. |
| --- | --- |

(7)

Ennetus-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmetel põhinev liikmesriikide poliitika, mille eesmärk on vähendada varast lahkumist haridus- ja koolitussüsteemist kooskõlas nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitusega (1) ja nõukogu 23. novembri 2015. aasta järeldustega haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise poliitika kohta, on avaldamas positiivset mõju. 2015. aastal oli liidu keskmine haridussüsteemist varakult lahkumise määr (18-24aastaste seas) strateegia „Euroopa 2020“ peamisest eesmärgist (10 %) ligikaudu ühe protsendipunkti võrra madalam, kuid liikmesriigiti olid erinevused väga suured. Isegi kui peamine eesmärk saavutatakse, on allesjäänud 10 %-l inimestest täiskasvanuikka jõudes tõsiseid probleeme püsiva töökoha leidmisel. Lisaks on jätkuvalt suur hulk 25aastaseid ja vanemaid isikuid, kes on haridussüsteemist varakult lahkunud, paljud neist on kolmandate riikide kodanikud ja muud sisserännanu taustaga või ebasoodsas olukorras olevad isikud.

| (8) | Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osalemine elukestvas õppes on jätkuvalt neli korda väiksem kui kõrgharidusega isikute puhul. Elukestva õppe võimaluste kättesaadavus on sotsiaal-majanduslike rühmade lõikes jätkuvalt ebaühtlane ja mõnede tööealiste elanikkonnarühmade, eelkõige kolmandate riikide kodanike juurdepääs sellele on piiratum. Seega on ulatusliku ja kaasava osaluse edendamine oskuste täiendamise meetmete puhul edu saavutamiseks olulise tähtsusega. Ülimalt oluline on teha jõupingutusi jõudmaks isikuteni, kes vajavad erilist motivatsiooni, toetust ja elukestvat nõustamist, eelkõige nendeni, kes on tööturust või haridusest ja koolitusest kõige rohkem kõrvale jäänud. |
| --- | --- |

(8)

Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osalemine elukestvas õppes on jätkuvalt neli korda väiksem kui kõrgharidusega isikute puhul. Elukestva õppe võimaluste kättesaadavus on sotsiaal-majanduslike rühmade lõikes jätkuvalt ebaühtlane ja mõnede tööealiste elanikkonnarühmade, eelkõige kolmandate riikide kodanike juurdepääs sellele on piiratum. Seega on ulatusliku ja kaasava osaluse edendamine oskuste täiendamise meetmete puhul edu saavutamiseks olulise tähtsusega. Ülimalt oluline on teha jõupingutusi jõudmaks isikuteni, kes vajavad erilist motivatsiooni, toetust ja elukestvat nõustamist, eelkõige nendeni, kes on tööturust või haridusest ja koolitusest kõige rohkem kõrvale jäänud.

| (9) | Oskuste täiendamise meetmed puudutaksid neid täiskasvanuid, kelle oskuste, teadmiste ja pädevuste tase on madal ja keda ei ole võimalik toetada noortegarantii (2) raames, ning pakuksid neile paindlikke võimalusi nende kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse parandamiseks ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) kõrgemate tasemete saavutamiseks, mis on vajalikud tööturul osalemiseks ja aktiivseks osalemiseks ühiskonnaelus. Seda oleks võimalik saavutada, pakkudes haridust ja koolitust asjakohase õppekorralduse raames, kus kvalifitseeritud õpetajad ja koolitajad kohaldavad täiskasvanuspetsiifilisi õppemeetodeid ning kasutavad digiõppe võimalusi. |
| --- | --- |

(9)

Oskuste täiendamise meetmed puudutaksid neid täiskasvanuid, kelle oskuste, teadmiste ja pädevuste tase on madal ja keda ei ole võimalik toetada noortegarantii (2) raames, ning pakuksid neile paindlikke võimalusi nende kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse parandamiseks ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) kõrgemate tasemete saavutamiseks, mis on vajalikud tööturul osalemiseks ja aktiivseks osalemiseks ühiskonnaelus. Seda oleks võimalik saavutada, pakkudes haridust ja koolitust asjakohase õppekorralduse raames, kus kvalifitseeritud õpetajad ja koolitajad kohaldavad täiskasvanuspetsiifilisi õppemeetodeid ning kasutavad digiõppe võimalusi.

| (10) | Võttes arvesse siseriiklikke õigusakte, olusid ning olemasolevaid vahendeid, võivad liikmesriigid keskenduda oskuste täiendamise meetmete rakendamisel oma kindlaksmääratud prioriteetsetele sihtrühmadele. Neid võib rakendada vastavalt liikmesriikide kehtestatud rakenduskorrale ning põhinedes isiku pühendumusele ja huvile osaleda. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse siseriiklikke õigusakte, olusid ning olemasolevaid vahendeid, võivad liikmesriigid keskenduda oskuste täiendamise meetmete rakendamisel oma kindlaksmääratud prioriteetsetele sihtrühmadele. Neid võib rakendada vastavalt liikmesriikide kehtestatud rakenduskorrale ning põhinedes isiku pühendumusele ja huvile osaleda.

| (11) | Täiskasvanute oskuste ja pädevuste suurendamine aitab suuresti kaasa strateegia „Euroopa 2020“ strateegiliste eesmärkide saavutamisele, nagu on kajastatud Euroopa poolaasta poliitikatsüklis. |
| --- | --- |

(11)

Täiskasvanute oskuste ja pädevuste suurendamine aitab suuresti kaasa strateegia „Euroopa 2020“ strateegiliste eesmärkide saavutamisele, nagu on kajastatud Euroopa poolaasta poliitikatsüklis.

| (12) | Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse igaühe õigust haridusele ning õigust saada kutse- ja täiendõpet. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse igaühe õigust haridusele ning õigust saada kutse- ja täiendõpet.

| (13) | ÜRO 2015. aasta säästva arengu eesmärkides kutsutakse üles tagama, et kõik noored ja oluline osa täiskasvanutest, nii mehed kui ka naised, saavutaks kirja- ja arvutusoskuse aastaks 2030. |
| --- | --- |

(13)

ÜRO 2015. aasta säästva arengu eesmärkides kutsutakse üles tagama, et kõik noored ja oluline osa täiskasvanutest, nii mehed kui ka naised, saavutaks kirja- ja arvutusoskuse aastaks 2030.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (3) on esitatud lähteraamistik, mis aitab liikmesriikidel tagada, et esmatasandi haridus- ja koolitustee lõpuks on noored omandanud põhioskused, mis on nad ette valmistanud täiskasvanueluks, edasiseks õppeks ja tööeluks. Samuti toetatakse kõnealuse raamistikuga liikmesriike selle tagamisel, et täiskasvanud saaksid arendada ja ajakohastada oma võtmepädevusi kogu elu jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (3) on esitatud lähteraamistik, mis aitab liikmesriikidel tagada, et esmatasandi haridus- ja koolitustee lõpuks on noored omandanud põhioskused, mis on nad ette valmistanud täiskasvanueluks, edasiseks õppeks ja tööeluks. Samuti toetatakse kõnealuse raamistikuga liikmesriike selle tagamisel, et täiskasvanud saaksid arendada ja ajakohastada oma võtmepädevusi kogu elu jooksul.

| (15) | Euroopa kodanike digipädevuse raamistikus on esitatud Euroopa ühine võrdlusraamistik selle kohta, mida tähendab tänapäeva maailmas digitaalne tarkus, ning määratletud pädevused ja nende tasemed viies põhivaldkonnas |
| --- | --- |

(15)

Euroopa kodanike digipädevuse raamistikus on esitatud Euroopa ühine võrdlusraamistik selle kohta, mida tähendab tänapäeva maailmas digitaalne tarkus, ning määratletud pädevused ja nende tasemed viies põhivaldkonnas

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitusega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (4) loodi kaheksat taset hõlmav ühine kvalifikatsiooni võrdlusraamistik, milles on sõnastatud õpitulemused, mida on võimalik saavutada formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe eri vormide kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitusega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (4) loodi kaheksat taset hõlmav ühine kvalifikatsiooni võrdlusraamistik, milles on sõnastatud õpitulemused, mida on võimalik saavutada formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe eri vormide kaudu.

| (17) | Nõukogu ja komisjoni ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta nimetatakse täiskasvanuõppe valdkonna prioriteetidena muu hulgas kirja-, arvutus- ja digioskuste ning piisava teise võimaluse (mis annaksid tunnustatud EQF kvalifikatsiooni neile, kel puudub EQFi 4. taseme kvalifikatsioon) pakkumist. Nimetatud ühisaruanne sisaldab ka kutsehariduse ja -koolituse keskpika perioodi eesmärke, sh kõigi jaoks juurdepääsu parandamine kvalifikatsioonile paindlikumate ja avatumate kutsehariduse ja -koolituse süsteemide abil, eeskätt pakkudes tõhusat ja terviklikku juhendamisteenust ning võimaldades mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu ja komisjoni ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta nimetatakse täiskasvanuõppe valdkonna prioriteetidena muu hulgas kirja-, arvutus- ja digioskuste ning piisava teise võimaluse (mis annaksid tunnustatud EQF kvalifikatsiooni neile, kel puudub EQFi 4. taseme kvalifikatsioon) pakkumist. Nimetatud ühisaruanne sisaldab ka kutsehariduse ja -koolituse keskpika perioodi eesmärke, sh kõigi jaoks juurdepääsu parandamine kvalifikatsioonile paindlikumate ja avatumate kutsehariduse ja -koolituse süsteemide abil, eeskätt pakkudes tõhusat ja terviklikku juhendamisteenust ning võimaldades mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist.

| (18) | Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5) kutsutakse liikmesriike üles looma 2018. aastaks riiklikku korda mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks (tuvastamiseks, dokumenteerimiseks, hindamiseks ja sertifitseerimiseks). See hõlmab töötute ja töötuse ohus olevate isikute võimalust läbida oskuste audit nende teadmiste, oskuste ja pädevuste kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5) kutsutakse liikmesriike üles looma 2018. aastaks riiklikku korda mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks (tuvastamiseks, dokumenteerimiseks, hindamiseks ja sertifitseerimiseks). See hõlmab töötute ja töötuse ohus olevate isikute võimalust läbida oskuste audit nende teadmiste, oskuste ja pädevuste kindlakstegemiseks.

| (19) | Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta soovitatakse tagada, et alla 25aastased noored saaksid kvaliteetse pakkumise tööks, õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks nelja kuu jooksul alates formaalharidussüsteemist lahkumisest või töötuks jäämisest. Selles kutsutakse liikmesriike üles pakkuma kooli pooleli jätnud ja väheste oskustega noortele võimalusi haridus- ja koolitustee jätkamiseks või uueks alguseks, mis tähendab sellise õpikeskkonna loomist, mis vastab noore konkreetsele vajadusele ja võimaldab tal omandada puuduva kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

(19)

Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta soovitatakse tagada, et alla 25aastased noored saaksid kvaliteetse pakkumise tööks, õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks nelja kuu jooksul alates formaalharidussüsteemist lahkumisest või töötuks jäämisest. Selles kutsutakse liikmesriike üles pakkuma kooli pooleli jätnud ja väheste oskustega noortele võimalusi haridus- ja koolitustee jätkamiseks või uueks alguseks, mis tähendab sellise õpikeskkonna loomist, mis vastab noore konkreetsele vajadusele ja võimaldab tal omandada puuduva kvalifikatsiooni.

| (20) | Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovituses, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (6) soovitatakse, et pikaajalistele töötutele pakutaks põhjalikku personaalset hindamist ja nõustamist ning tööturule integreerimise lepingut, mis hõlmab individuaalset pakkumist ja ühtse kontaktpunkti määramist hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovituses, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (6) soovitatakse, et pikaajalistele töötutele pakutaks põhjalikku personaalset hindamist ja nõustamist ning tööturule integreerimise lepingut, mis hõlmab individuaalset pakkumist ja ühtse kontaktpunkti määramist hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud.

| (21) | Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovituses 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (7) kutsutakse liikmesriike üles suurendama ja täiustama investeeringuid inimkapitali kaasava haridus- ja koolituspoliitika, sealhulgas tõhusa elukestva õppe strateegiate toel, viima haridus- ja koolitussüsteemid vastavusse uute pädevusnõuetega ja võtma arvesse digioskuste vajadust. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovituses 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (7) kutsutakse liikmesriike üles suurendama ja täiustama investeeringuid inimkapitali kaasava haridus- ja koolituspoliitika, sealhulgas tõhusa elukestva õppe strateegiate toel, viima haridus- ja koolitussüsteemid vastavusse uute pädevusnõuetega ja võtma arvesse digioskuste vajadust.

| (22) | Nõukogu 5. ja 6. juuni 2014. aasta järeldustes liidus seaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta korrati 2004. aastal vastu võetud ELi sisserändajate integreerimise poliitika ühiseid aluspõhimõtteid, millest ühe kohaselt on hariduse valdkonnas tehtavad jõupingutused määrava tähtsusega sisserändajate ja eelkõige nende järglaste ettevalmistamisel, et muuta nad edukamateks ja aktiivsemateks osalejateks ühiskonnas. |
| --- | --- |

(22)

Nõukogu 5. ja 6. juuni 2014. aasta järeldustes liidus seaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta korrati 2004. aastal vastu võetud ELi sisserändajate integreerimise poliitika ühiseid aluspõhimõtteid, millest ühe kohaselt on hariduse valdkonnas tehtavad jõupingutused määrava tähtsusega sisserändajate ja eelkõige nende järglaste ettevalmistamisel, et muuta nad edukamateks ja aktiivsemateks osalejateks ühiskonnas.

| (23) | Nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse elukestva nõustamise paremat integreerimist elukestva õppe strateegiatesse, (8) kutsutakse liikmesriike üles rakendama nelja juhtpõhimõtet, et toetada kodanike karjääriga seotud üleminekuid elu jooksul: soodustada karjääri juhtimise oskuste omandamist kogu elu jooksul, hõlbustada kõigi kodanike juurdepääsu nõustamisteenustele, arendada nõustamisteenuste kvaliteedi tagamist ning julgustada koordineerimist ja koostööd erinevate sidusrühmade vahel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(23)

Nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse elukestva nõustamise paremat integreerimist elukestva õppe strateegiatesse, (8) kutsutakse liikmesriike üles rakendama nelja juhtpõhimõtet, et toetada kodanike karjääriga seotud üleminekuid elu jooksul: soodustada karjääri juhtimise oskuste omandamist kogu elu jooksul, hõlbustada kõigi kodanike juurdepääsu nõustamisteenustele, arendada nõustamisteenuste kvaliteedi tagamist ning julgustada koordineerimist ja koostööd erinevate sidusrühmade vahel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

| (24) | Vaatamata nendele jõupingutustele on madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute juurdepääs haridus- ja koolitusvõimalustele ning nendes osalemine jätkuvalt väljakutseks. Aktiivse tööturupoliitika eesmärk on aidata töötutel naasta võimalikult kiiresti tööturule, kuid see ei paku alati paindlikku individuaalset võimalust oskuste täiendamiseks. Vähestes riiklikes poliitikameetmetes pööratakse tähelepanu vajadusele täiendada nende oskusi, kes juba töötavad, jättes nad oskuste aegumise ja töö kaotamise ohtu, samas kui tööturult kõige kaugemal olevate isikute oskuste täiendamise vajadus on suurim, kuid nendeni on kõige raskem jõuda. |
| --- | --- |

(24)

Vaatamata nendele jõupingutustele on madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute juurdepääs haridus- ja koolitusvõimalustele ning nendes osalemine jätkuvalt väljakutseks. Aktiivse tööturupoliitika eesmärk on aidata töötutel naasta võimalikult kiiresti tööturule, kuid see ei paku alati paindlikku individuaalset võimalust oskuste täiendamiseks. Vähestes riiklikes poliitikameetmetes pööratakse tähelepanu vajadusele täiendada nende oskusi, kes juba töötavad, jättes nad oskuste aegumise ja töö kaotamise ohtu, samas kui tööturult kõige kaugemal olevate isikute oskuste täiendamise vajadus on suurim, kuid nendeni on kõige raskem jõuda.

| (25) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad kutsusid komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta, mis käsitleks muu hulgas viise, kuidas hoogustada oskuste arendamist ja teadmiste omandamist, tunnistades, et keskhariduse või võrdsel tasemel hariduse omandamist kaldutakse pidama miinimumnõudeks, millega tagatakse edukas üleminek hariduse omandamiselt tööturule ning edasiõppimise võimalus. |
| --- | --- |

(25)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad kutsusid komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta, mis käsitleks muu hulgas viise, kuidas hoogustada oskuste arendamist ja teadmiste omandamist, tunnistades, et keskhariduse või võrdsel tasemel hariduse omandamist kaldutakse pidama miinimumnõudeks, millega tagatakse edukas üleminek hariduse omandamiselt tööturule ning edasiõppimise võimalus.

| (26) | Poliitikakujundajatele ja praktikutele vajalik teadmiste baas üha laieneb, ent on endiselt puudulik. Liidu asutused, eelkõige Eurostat, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) ning Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) võiksid arendada edasist asjakohast uurimistööd, oskusteavet ja analüüsi. Euroopa tööhõive, hariduse ja koolituse alase koostöö raames tehtud töö tulemused võivad kaasa aidata teadmistebaasi ja vastastikuse õppe arendamisele. |
| --- | --- |

(26)

Poliitikakujundajatele ja praktikutele vajalik teadmiste baas üha laieneb, ent on endiselt puudulik. Liidu asutused, eelkõige Eurostat, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) ning Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) võiksid arendada edasist asjakohast uurimistööd, oskusteavet ja analüüsi. Euroopa tööhõive, hariduse ja koolituse alase koostöö raames tehtud töö tulemused võivad kaasa aidata teadmistebaasi ja vastastikuse õppe arendamisele.

| (27) | Olulisemad huvirühmad, kes osalevad ühises jõupingutuses, mis on vajalik jõudmaks inimesteni, nende kaasamiseks, juhendamiseks ja toetamiseks nende oskuste täiendamise protsessis, on tööandjate organisatsioonid, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, riigiasutused, kes osalevad hariduse ja koolituse ning sisserännanute integreerimise poliitika kavandamises, korraldamises ja edendamises, tööhõiveteenistused, haridus- ja koolitusteenuse osutajad, vahendus- ja valdkondlikud organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, kohalikud ja piirkondlikud ettevõtjad, raamatukogud, kogukondlikud teenistused ja täiskasvanud õppijad ise. |
| --- | --- |

(27)

Olulisemad huvirühmad, kes osalevad ühises jõupingutuses, mis on vajalik jõudmaks inimesteni, nende kaasamiseks, juhendamiseks ja toetamiseks nende oskuste täiendamise protsessis, on tööandjate organisatsioonid, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, riigiasutused, kes osalevad hariduse ja koolituse ning sisserännanute integreerimise poliitika kavandamises, korraldamises ja edendamises, tööhõiveteenistused, haridus- ja koolitusteenuse osutajad, vahendus- ja valdkondlikud organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, kohalikud ja piirkondlikud ettevõtjad, raamatukogud, kogukondlikud teenistused ja täiskasvanud õppijad ise.

| (28) | Sihtrühma mitmekesisus ning kõnealuse valdkonna poliitikameetmete killustatus ja keerukus toob tihtipeale kaasa selle, et puudub süstemaatiline lähenemisviis tööjõu oskuste täiendamisele ja teadlikkus selle sotsiaalmajanduslikest hüvedest. Seepärast oleksid teretulnud ühtsed poliitilised jõupingutused, mis põhinevad valdkondadevahelisel tõhusal koordineerimisel ja partnerlusel, |
| --- | --- |

(28)

Sihtrühma mitmekesisus ning kõnealuse valdkonna poliitikameetmete killustatus ja keerukus toob tihtipeale kaasa selle, et puudub süstemaatiline lähenemisviis tööjõu oskuste täiendamisele ja teadlikkus selle sotsiaalmajanduslikest hüvedest. Seepärast oleksid teretulnud ühtsed poliitilised jõupingutused, mis põhinevad valdkondadevahelisel tõhusal koordineerimisel ja partnerlusel,

| (29) | Kuna haridus- ja koolitussüsteemid ning olukord tööturul on liikmesriigiti ja piirkonniti oluliselt erinevad, ei ole võimalik kohaldada tööalase konkurentsivõime suhtes kõigile ühtviisi hästi sobivat lähenemisviisi. Seetõttu on liikumine teatava kvalifikatsioonitaseme suunas pigem tööalase konkurentsivõime parandamise ning ühiskonnas aktiivse osalemise suurendamise vahend kui eesmärk iseenesest. |
| --- | --- |

(29)

Kuna haridus- ja koolitussüsteemid ning olukord tööturul on liikmesriigiti ja piirkonniti oluliselt erinevad, ei ole võimalik kohaldada tööalase konkurentsivõime suhtes kõigile ühtviisi hästi sobivat lähenemisviisi. Seetõttu on liikumine teatava kvalifikatsioonitaseme suunas pigem tööalase konkurentsivõime parandamise ning ühiskonnas aktiivse osalemise suurendamise vahend kui eesmärk iseenesest.

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, oludele ja olemasolevatele vahenditele ning tihedas koostöös tööturu osapoolte ning haridus- ja koolitusteenuse osutajatega:

| 1) | Pakkuda sellistele madala oskuste, teadmiste ja pädevuste tasemega täiskasvanutele nagu esmatasandi haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust või samaväärset kvalifikatsiooni omandamata lahkunud täiskasvanud, keda ei ole võimalik toetada noortegarantii raames, võimalust juurdepääsuks oskuste täiendamise meetmetele, mis annaksid neile võimaluse vastavalt nende isiklikele vajadustele, et:






  a) | omandada minimaalsel tasemel kirja- ja arvutusoskus ning digipädevus; ja/või |
| --- | --- | --- |

1)

Pakkuda sellistele madala oskuste, teadmiste ja pädevuste tasemega täiskasvanutele nagu esmatasandi haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust või samaväärset kvalifikatsiooni omandamata lahkunud täiskasvanud, keda ei ole võimalik toetada noortegarantii raames, võimalust juurdepääsuks oskuste täiendamise meetmetele, mis annaksid neile võimaluse vastavalt nende isiklikele vajadustele, et:

a)

omandada minimaalsel tasemel kirja- ja arvutusoskus ning digipädevus; ja/või

| b) | omandada tööturul ja ühiskonnaelus aktiivselt osalemiseks vajalikud laialdasemad oskused, teadmised ja pädevused, tuginedes soovitusele 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, tehes tööd EQFi 3. või 4. taseme kvalifikatsiooni omandamiseks, olenevalt riiklikest oludest. |
| --- | --- |

b)

omandada tööturul ja ühiskonnaelus aktiivselt osalemiseks vajalikud laialdasemad oskused, teadmised ja pädevused, tuginedes soovitusele 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, tehes tööd EQFi 3. või 4. taseme kvalifikatsiooni omandamiseks, olenevalt riiklikest oludest.

| 2) | Võttes arvesse riiklikke olusid, olemasolevaid vahendeid ja kehtivaid riiklikke strateegiaid, määrata kindlaks prioriteetsed sihtrühmad oskuste täiendamise meetmete rakendamiseks riiklikul tasandil. Võtta seejuures arvesse ka sihtrühmaks oleva elanikkonna soolist tasakaalu, mitmekesisust ja erinevaid allrühmi. |
| --- | --- |

2)

Võttes arvesse riiklikke olusid, olemasolevaid vahendeid ja kehtivaid riiklikke strateegiaid, määrata kindlaks prioriteetsed sihtrühmad oskuste täiendamise meetmete rakendamiseks riiklikul tasandil. Võtta seejuures arvesse ka sihtrühmaks oleva elanikkonna soolist tasakaalu, mitmekesisust ja erinevaid allrühmi.

| 3) | Asjakohasel juhul kavandada oskuste täiendamise meetmed kolmeastmelisena: oskuste hindamine, personaalse, paindliku ja kvaliteetse õppevõimaluse pakkumine ning omandatud oskuste valideerimine ja tunnustamine. Neid astmeid võiks toetada punktides 12–14 sätestatud nõustamis- ja toetusmeetmetega ning asjakohasel juhul digitehnoloogiate potentsiaali parima kasutamisega. |
| --- | --- |

3)

Asjakohasel juhul kavandada oskuste täiendamise meetmed kolmeastmelisena: oskuste hindamine, personaalse, paindliku ja kvaliteetse õppevõimaluse pakkumine ning omandatud oskuste valideerimine ja tunnustamine. Neid astmeid võiks toetada punktides 12–14 sätestatud nõustamis- ja toetusmeetmetega ning asjakohasel juhul digitehnoloogiate potentsiaali parima kasutamisega.

Oskuste hindamine

| 4) | Anda punkti 2 kohaselt kindlaks määratud prioriteetsetele sihtrühmadele võimalus läbida hindamine, nt oskuste audit, et teha kindlaks olemasolevad oskused ja nende täiendamise vajadus. |
| --- | --- |

4)

Anda punkti 2 kohaselt kindlaks määratud prioriteetsetele sihtrühmadele võimalus läbida hindamine, nt oskuste audit, et teha kindlaks olemasolevad oskused ja nende täiendamise vajadus.

| 5) | Asjakohasel juhul kohaldada madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute puhul vastavalt nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitusele (mitteformaalse ja informaalse hariduse valideerimise kohta) kehtestatud valideerimiskorda olemasolevate oskuste kindlakstegemiseks, dokumenteerimiseks, hindamiseks ja/või sertifitseerimiseks. |
| --- | --- |

5)

Asjakohasel juhul kohaldada madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute puhul vastavalt nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitusele (mitteformaalse ja informaalse hariduse valideerimise kohta) kehtestatud valideerimiskorda olemasolevate oskuste kindlakstegemiseks, dokumenteerimiseks, hindamiseks ja/või sertifitseerimiseks.

Personaalne ja paindlik õppevõimalus

| 6) | Võimaldada punkti 1 kohane õpi- ja koolituspakkumine, mis vastab oskuste hindamise tulemusel kindlaks tehtud vajadustele. Kolmandatest riikidest pärit sisserännanute puhul hõlmata asjakohasel viisil võimalused keeleõppeks ja ettevalmistus koolituseks. |
| --- | --- |

6)

Võimaldada punkti 1 kohane õpi- ja koolituspakkumine, mis vastab oskuste hindamise tulemusel kindlaks tehtud vajadustele. Kolmandatest riikidest pärit sisserännanute puhul hõlmata asjakohasel viisil võimalused keeleõppeks ja ettevalmistus koolituseks.

| 7) | Kui see on kooskõlas riiklike süsteemide ja oludega, võimaldada rohkem kasutada õpitulemuste ühikuid, mida on võimalik dokumenteerida, hinnata ja valideerida, et fikseerida õppijate edusammud eri etappides. |
| --- | --- |

7)

Kui see on kooskõlas riiklike süsteemide ja oludega, võimaldada rohkem kasutada õpitulemuste ühikuid, mida on võimalik dokumenteerida, hinnata ja valideerida, et fikseerida õppijate edusammud eri etappides.

| 8) | Punkti 1 kohase pakkumise koostamisel võtta võimalikult suurel määral arvesse kohaliku, piirkondliku ja riikliku tööturu vajadusi ning esitada see tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige tööturu osapoolte ning kohalike, piirkondlike ja riiklike ettevõtjatega. |
| --- | --- |

8)

Punkti 1 kohase pakkumise koostamisel võtta võimalikult suurel määral arvesse kohaliku, piirkondliku ja riikliku tööturu vajadusi ning esitada see tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige tööturu osapoolte ning kohalike, piirkondlike ja riiklike ettevõtjatega.

Valideerimine ja tunnustamine

| 9) | Tugineda omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste, sealhulgas töökohal toimuva väljaõppe hindamisel ja sertifitseerimisel kehtivale valideerimiskorrale, mis on kehtestatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituse (mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta) kohaselt, ning julgustada nende teadmiste, oskuste ja pädevuste sertifitseerimist kvalifikatsiooni saamiseks kooskõlas riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja süsteemidega. |
| --- | --- |

9)

Tugineda omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste, sealhulgas töökohal toimuva väljaõppe hindamisel ja sertifitseerimisel kehtivale valideerimiskorrale, mis on kehtestatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituse (mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta) kohaselt, ning julgustada nende teadmiste, oskuste ja pädevuste sertifitseerimist kvalifikatsiooni saamiseks kooskõlas riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja süsteemidega.

| 10) | Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, oludele ja olemasolevatele vahenditele lähtuda oskuste täiendamise meetmete rakendamisel punktides 11–18 kirjeldatud põhimõtetest. |
| --- | --- |

10)

Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, oludele ja olemasolevatele vahenditele lähtuda oskuste täiendamise meetmete rakendamisel punktides 11–18 kirjeldatud põhimõtetest.

Koordineerimine ja partnerlus

| 11) | Tagada käesoleva soovituse rakendamisel tõhus koordineerimine ning asjakohasel juhul toetada asjaomaste avaliku ja erasektori osaliste kaasamist haridus- ja koolitus-, tööhõive-, sotsiaal-, kultuuri- ja muudesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, samuti nendevahelise partnerluse edendamist, sealhulgas piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

11)

Tagada käesoleva soovituse rakendamisel tõhus koordineerimine ning asjakohasel juhul toetada asjaomaste avaliku ja erasektori osaliste kaasamist haridus- ja koolitus-, tööhõive-, sotsiaal-, kultuuri- ja muudesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, samuti nendevahelise partnerluse edendamist, sealhulgas piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd.

Teavitus-, nõustamis- ja toetusmeetmed

| 12) | Rakendada motiveerivaid ja teavitusmeetmeid, mis hõlmavad oskuste täiendamise eelistest teadlikkuse tõstmist, tehes kättesaadavaks teabe olemasolevate nõustamis- ja toetusmeetmete, oskuste täiendamise võimaluste ja vastutavate asutuste kohta ning luues kõige vähem motiveeritutele stiimulid nende kasutamiseks. |
| --- | --- |

12)

Rakendada motiveerivaid ja teavitusmeetmeid, mis hõlmavad oskuste täiendamise eelistest teadlikkuse tõstmist, tehes kättesaadavaks teabe olemasolevate nõustamis- ja toetusmeetmete, oskuste täiendamise võimaluste ja vastutavate asutuste kohta ning luues kõige vähem motiveeritutele stiimulid nende kasutamiseks.

| 13) | Pakkuda juhendamis- ja/või nõustamisteenuseid, et toetada õppijate oskuste paranemist oskuste täiendamise protsessi kõigis etappides. |
| --- | --- |

13)

Pakkuda juhendamis- ja/või nõustamisteenuseid, et toetada õppijate oskuste paranemist oskuste täiendamise protsessi kõigis etappides.

| 14) | Kaaluda selliste toetusmeetmete väljatöötamist ja rakendamist, mis võtaksid piisaval määral arvesse oskuste täiendamist takistavaid tegureid. Sellised meetmed võivad hõlmata muu hulgas õppijate otsest toetamist või tööandjate kaudset toetamist nende töötajate oskuste täiendamiseks. |
| --- | --- |

14)

Kaaluda selliste toetusmeetmete väljatöötamist ja rakendamist, mis võtaksid piisaval määral arvesse oskuste täiendamist takistavaid tegureid. Sellised meetmed võivad hõlmata muu hulgas õppijate otsest toetamist või tööandjate kaudset toetamist nende töötajate oskuste täiendamiseks.

| 15) | Toetada oskuste täiendamise meetmete rakendamises osalevate töötajate, eelkõige õpetajate esmast koolitust ja pidevat erialast arengut. |
| --- | --- |

15)

Toetada oskuste täiendamise meetmete rakendamises osalevate töötajate, eelkõige õpetajate esmast koolitust ja pidevat erialast arengut.

Järelevalve ja hindamine

| 16) | Võimaluse korral kavandada ühe aasta jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest ja hiljemalt 2018. aasta keskpaigaks sobivad meetmed käesoleva soovituse rakendamiseks riiklikul tasandil, tuginedes asjakohasele kehtivale riiklikule korrale ja kehtivale finantsraamistikule. |
| --- | --- |

16)

Võimaluse korral kavandada ühe aasta jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest ja hiljemalt 2018. aasta keskpaigaks sobivad meetmed käesoleva soovituse rakendamiseks riiklikul tasandil, tuginedes asjakohasele kehtivale riiklikule korrale ja kehtivale finantsraamistikule.

| 17) | Hinnata kehtiva riikliku raamistiku alusel kõiki punktis 16 osutatud meetmeid ja nende mõju sihtrühma edusammudele kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse omandamisel ja/või EQFi 3. või 4. taseme kvalifikatsiooni omandamisel, olenevalt riiklikest oludest. |
| --- | --- |

17)

Hinnata kehtiva riikliku raamistiku alusel kõiki punktis 16 osutatud meetmeid ja nende mõju sihtrühma edusammudele kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse omandamisel ja/või EQFi 3. või 4. taseme kvalifikatsiooni omandamisel, olenevalt riiklikest oludest.

| 18) | Kasutada hindamise tulemusi selleks, et asjakohaselt teavitada oskuste täiendamise meetmete ülesehitusest ja rakendamisest riiklikul tasandil ning uutel tõenditel põhinevatest poliitikameetmetest ja reformidest. |
| --- | --- |

18)

Kasutada hindamise tulemusi selleks, et asjakohaselt teavitada oskuste täiendamise meetmete ülesehitusest ja rakendamisest riiklikul tasandil ning uutel tõenditel põhinevatest poliitikameetmetest ja reformidest.

SOOVITAB KOMISJONIL:

| 19) | Jälgida kutseõppe nõuandekomitee toel käesoleva soovituse rakendamist, eelkõige selliste vahetuste kaudu nagu vastastikune õppimine, tehes koostööd valdkonna Euroopa tasandi koordineerimisasutustega ning võttes arvesse tööhõive-, haridus- ja koolituspoliitikameetmeid. |
| --- | --- |

19)

Jälgida kutseõppe nõuandekomitee toel käesoleva soovituse rakendamist, eelkõige selliste vahetuste kaudu nagu vastastikune õppimine, tehes koostööd valdkonna Euroopa tasandi koordineerimisasutustega ning võttes arvesse tööhõive-, haridus- ja koolituspoliitikameetmeid.

| 20) | Edendada kehtivate asjakohaste pädevusraamistike, nagu Euroopa kodanike digipädevuse raamistik, ja hindamisvahendite kasutamist. |
| --- | --- |

20)

Edendada kehtivate asjakohaste pädevusraamistike, nagu Euroopa kodanike digipädevuse raamistik, ja hindamisvahendite kasutamist.

| 21) | Soodustada liikmesriikide vastastikust õppimist ning avaldada põhilised ressursid ja teave Euroopa täiskasvanuõppe elektroonilisel platvormil (EPALE). |
| --- | --- |

21)

Soodustada liikmesriikide vastastikust õppimist ning avaldada põhilised ressursid ja teave Euroopa täiskasvanuõppe elektroonilisel platvormil (EPALE).

| 22) | Toetada ja teha koostöös selliste liidu asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu OECD või UNESCO asjakohaseid teadusuuringuid ja analüüse täiskasvanuõppe ning oskuste hindamise kohta (nt PIAAC). |
| --- | --- |

22)

Toetada ja teha koostöös selliste liidu asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu OECD või UNESCO asjakohaseid teadusuuringuid ja analüüse täiskasvanuõppe ning oskuste hindamise kohta (nt PIAAC).

| 23) | Asjakohasel juhul, mõjutamata läbirääkimisi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle ning kooskõlas aastateks 2014–2020 seatud prioriteetidega toetada praeguste ja tulevaste Euroopa rahastamisprogrammide kasutamist oskuste arendamise valdkonnas, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning programmi Erasmus+, käesoleva soovituse rakendamiseks kooskõlas nende õigusliku alusega. |
| --- | --- |

23)

Asjakohasel juhul, mõjutamata läbirääkimisi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle ning kooskõlas aastateks 2014–2020 seatud prioriteetidega toetada praeguste ja tulevaste Euroopa rahastamisprogrammide kasutamist oskuste arendamise valdkonnas, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning programmi Erasmus+, käesoleva soovituse rakendamiseks kooskõlas nende õigusliku alusega.

| 24) | Teha 31. detsembriks 2018 kehtiva aruandluskorra raames kokkuvõte liikmesriikide kavandatud rakendusmeetmetest. |
| --- | --- |

24)

Teha 31. detsembriks 2018 kehtiva aruandluskorra raames kokkuvõte liikmesriikide kavandatud rakendusmeetmetest.

| 25) | Koostada koostöös liikmesriikidega ja pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist hinnang meetmete kohta, mis on võetud käesoleva soovituse kohaselt ja esitada nõukogule viis aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist aruanne edusammudest madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse parandamisel, saadud kogemustest ja nende mõjust tulevikule. |
| --- | --- |

25)

Koostada koostöös liikmesriikidega ja pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist hinnang meetmete kohta, mis on võetud käesoleva soovituse kohaselt ja esitada nõukogule viis aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist aruanne edusammudest madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute kirja- ja arvutusoskuse ning digipädevuse parandamisel, saadud kogemustest ja nende mõjust tulevikule.

Brüssel, 19. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. SÓLYMOS

---

(1)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).

2

(3)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

3

(4)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

4

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

5

(6)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

6

(7)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

7

(8)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 4.

8

---

II Teatised

ÜHISAVALDUSED

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/7

---

Ühisavaldus ELi 2017. aasta õigusloome prioriteetide kohta

(2016/C 484/02)

Euroopa Liit seisab otsustaval teelahkmel. Lahendada tuleb terve rida globaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid ja ühiskondlikke väljakutseid. Sellises olukorras ootavad Euroopa kodanikud Euroopa Liidult konkreetset panust kõige raskemate probleemide lahendamisse.

Tulemuste saavutamine kõige olulisemates valdkondades eeldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni tihedat koostööd, eriti Euroopa õigusloome protsessis. Seetõttu sätestasime 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktis 7, lähtudes Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikest 1, et määrame igal aastal kindlaks teatava arvu ettepanekuid, mida soovime käsitleda seadusandlikus menetluses eelisjärjekorras.

Jätkame küll tööd kõikide seadusandlike ettepanekutega, kuid selleks, et saavutada märkimisväärseid tulemusi ja võimaluse korral töö 2017. aasta jooksul lõpule viia, käsitletakse seadusandlikus menetluses eelisjärjekorras järgmisi algatusi.

| 1. | Töökohtade loomise, majanduskasvu ja investeeringute hoogustamine. Selleks tuleb eelkõige kahekordistada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahendid ja fondi tugevdada (EFSI 2.0), kaasajastada kaubanduse kaitsemeetmed, parandada ringmajanduse põhimõtete kohaselt jäätmekäitlust, viia majandus- ja rahaliidu süvendamise käigus lõpule pangandusliidu loomine, et tasakaalustada riskide jagamist ja vähendamist, muuta väärtpaberistamise turud turvalisemaks ja läbipaistvamaks ning täiustada väärtpaberiprospekte, et viia ellu kapitaliturgude liit. |
| --- | --- |

1.

Töökohtade loomise, majanduskasvu ja investeeringute hoogustamine. Selleks tuleb eelkõige kahekordistada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahendid ja fondi tugevdada (EFSI 2.0), kaasajastada kaubanduse kaitsemeetmed, parandada ringmajanduse põhimõtete kohaselt jäätmekäitlust, viia majandus- ja rahaliidu süvendamise käigus lõpule pangandusliidu loomine, et tasakaalustada riskide jagamist ja vähendamist, muuta väärtpaberistamise turud turvalisemaks ja läbipaistvamaks ning täiustada väärtpaberiprospekte, et viia ellu kapitaliturgude liit.

| 2. | Euroopa Liidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine. Selleks tuleb eelkõige tõhustada noorte tööhõive algatust, parandada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist, viia ellu Euroopa juurdepääsetavuse akt ja luua Euroopa solidaarsuskorpus. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine. Selleks tuleb eelkõige tõhustada noorte tööhõive algatust, parandada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist, viia ellu Euroopa juurdepääsetavuse akt ja luua Euroopa solidaarsuskorpus.

| 3. | Kodanike turvalisuse tõhusam kaitse. Selleks tuleb eelkõige kaitsta paremini ELi välispiire, võttes kasutusele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, e-piiri ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS), tõhustada tulirelvade omandamise ja valdamise kontrolli, parandada terrorismi kriminaliseerimise vahendeid ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise vahendeid ning vahetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemis (ECRIS) teavet kolmandate riikide kodanike kohta. |
| --- | --- |

3.

Kodanike turvalisuse tõhusam kaitse. Selleks tuleb eelkõige kaitsta paremini ELi välispiire, võttes kasutusele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, e-piiri ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS), tõhustada tulirelvade omandamise ja valdamise kontrolli, parandada terrorismi kriminaliseerimise vahendeid ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise vahendeid ning vahetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemis (ECRIS) teavet kolmandate riikide kodanike kohta.

| 4. | Rändepoliitika ümberkujundamine ja arendamine vastutustundlikkuse ja solidaarsuse põhimõttel. Selleks tuleb eelkõige reformida Euroopa ühine varjupaigasüsteem (sh Dublini mehhanism) ning viia ellu seadusliku rände pakett ja välisinvesteeringute kava, et partnerriikidesse investeerimise suurendamise ja seal töökohtade loomise abil jõuda rände algpõhjusteni. |
| --- | --- |

4.

Rändepoliitika ümberkujundamine ja arendamine vastutustundlikkuse ja solidaarsuse põhimõttel. Selleks tuleb eelkõige reformida Euroopa ühine varjupaigasüsteem (sh Dublini mehhanism) ning viia ellu seadusliku rände pakett ja välisinvesteeringute kava, et partnerriikidesse investeerimise suurendamise ja seal töökohtade loomise abil jõuda rände algpõhjusteni.

| 5. | Ühendatud digitaalse ühtse turu väljakujundamine. Selleks tuleb eelkõige reformida ELi telekommunikatsiooni ja autoriõiguse eeskirju, võtta liidus kasutusele 700 MHz sagedusala, vältida põhjendamatuid asukohapõhiseid piiranguid, vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ning viia lõpule ühtsete andmekaitse-eeskirjade kaasajastamine. |
| --- | --- |

5.

Ühendatud digitaalse ühtse turu väljakujundamine. Selleks tuleb eelkõige reformida ELi telekommunikatsiooni ja autoriõiguse eeskirju, võtta liidus kasutusele 700 MHz sagedusala, vältida põhjendamatuid asukohapõhiseid piiranguid, vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ning viia lõpule ühtsete andmekaitse-eeskirjade kaasajastamine.

| 6. | Kaugeleulatuvate sihtidega energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika eesmärkide elluviimine. Selleks tuleb eelkõige viia ellu kliima- ja energiapoliitika raamistik 2030, Pariisi kokkuleppest tulenevad meetmed ja pakett „Puhas energia kõigile eurooplastele“. |
| --- | --- |

6.

Kaugeleulatuvate sihtidega energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika eesmärkide elluviimine. Selleks tuleb eelkõige viia ellu kliima- ja energiapoliitika raamistik 2030, Pariisi kokkuleppest tulenevad meetmed ja pakett „Puhas energia kõigile eurooplastele“.

Lisaks peame vajalikuks teha edusamme järgmistes olulistes valdkondades:

| — | järjekindel pühendumine Euroopa ühistele väärtustele, õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele, sealhulgas meie ühisele kohustusele võidelda diskrimineerimise ja ksenofoobia vastu; |
| --- | --- |

—

järjekindel pühendumine Euroopa ühistele väärtustele, õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele, sealhulgas meie ühisele kohustusele võidelda diskrimineerimise ja ksenofoobia vastu;

| — | maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tõkestamine ning usaldusväärse ja õiglase maksusüsteemi tagamine; |
| --- | --- |

—

maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tõkestamine ning usaldusväärse ja õiglase maksusüsteemi tagamine;

| — | töötajate vaba liikumise põhimõtte säilitamine, eelkõige tagades õiglase kohtlemise, piisaval tasemel sotsiaalkaitse ja sotsiaalsed õigused; |
| --- | --- |

—

töötajate vaba liikumise põhimõtte säilitamine, eelkõige tagades õiglase kohtlemise, piisaval tasemel sotsiaalkaitse ja sotsiaalsed õigused;

| — | Euroopa rolli tugevdamine meie huvide kaitsmisel väljaspool ELi ning stabiilsuse, julgeoleku ja rahu edendamisel. |
| --- | --- |

—

Euroopa rolli tugevdamine meie huvide kaitsmisel väljaspool ELi ning stabiilsuse, julgeoleku ja rahu edendamisel.

Peame ka edaspidi oluliseks kehtivate õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja jõustamist.

Meie – Euroopa Parlamendi president, nõukogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni president – jälgime korrapäraselt käesoleva ühisavalduse õigeaegset ja tõhusat elluviimist.

Martin SCHULZ

Euroopa Parlamendi president

Robert FICO

Nõukogu eesistuja

Jean-Claude JUNCKER

Euroopa Komisjoni president

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/9

---

Komisjoni teatis, millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu põllumajandusvaldkonna õigusaktid on vananenud

(2016/C 484/03)

Kehtivast õigustikust kõrvaldatavate õigusaktide loetelu

Raamatupidamise andmevõrk ja põllumajandusstatistika

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2002

(EÜT L 183, 12.7.2002, lk 9).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 803/2006

(ELT L 144, 31.5.2006, lk 18).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 635/2007

(ELT L 146, 8.6.2007, lk 17).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1264/2008

(ELT L 338, 17.12.2008, lk 31).

Komisjoni määrus (EL) nr 224/2011

(ELT L 61, 8.3.2011, lk 1).

Veise- ja vasikaliha

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1865/88

(EÜT L 166, 1.7.1988, lk 26).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 716/96

(EÜT L 99, 20.4.1996, lk 14).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2673/2000

(EÜT L 306, 7.12.2000, lk 19).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1642/2001

(EÜT L 217, 11.8.2001, lk 5).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 492/2002

(EÜT L 77, 20.3.2002, lk 4).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 140/2003

(EÜT L 23, 28.1.2003, lk 6).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2341/2003

(ELT L 346, 31.12.2003, lk 33).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 711/2004

(ELT L 111, 17.4.2004, lk 24).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1214/2004

(ELT L 232, 1.7.2004, lk 19).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2008/2006

(ELT L 379, 28.12.2006, lk 105).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 869/2007

(ELT L 192, 24.7.2007, lk 19).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 313/2008

(ELT L 93, 4.4.2008, lk 11).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 835/2008

(ELT L 225, 23.8.2008, lk 6).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2009

(ELT L 29, 31.1.2009, lk 41).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 314/2009

(ELT L 98, 17.4.2009, lk 26).

Komisjoni otsus 2010/323/EL

(ELT L 145, 11.6.2010, lk 15).

Teravili

Komisjoni määrus (EÜ) nr 245/2008

(ELT L 75, 18.3.2008, lk 62).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 731/2008

(ELT L 200, 29.7.2008, lk 10).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 560/2011

(ELT L 152, 11.6.2011, lk 22).

Otsetoetused

Komisjoni määrus (EÜ) nr 118/2005

(ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1418/2005

(ELT L 224, 30.8.2005, lk 3).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1954/2005

(ELT L 314, 30.11.2005, lk 10).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1117/2006

(ELT L 199, 21.7.2006, lk 9).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1187/2006

(ELT L 214, 4.8.2006, lk 14).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 691/2009

(ELT L 199, 31.7.2009, lk 7).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 780/2011

(ELT L 202, 5.8.2011, lk 34).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 645/2012

(ELT L 187, 17.7.2012, lk 26).

Kuivsööt

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 707/2011

(ELT L 190, 21.7.2011, lk 54).

EAGF/EAFRD

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1011/2009

(ELT L 280, 27.10.2009, lk 42).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1012/2009

(ELT L 280, 27.10.2009, lk 44).

Komisjoni määrus (EL) nr 974/2010

(ELT L 285, 30.10.2010, lk 9).

Komisjoni otsus K(2005) 3752

(ELTs avaldamata)

Komisjoni otsus K(2006) 4095

(ELTs avaldamata)

Komisjoni otsus K(2007) 3823

(ELTs avaldamata)

Komisjoni otsus K(2008) 5042

(ELTs avaldamata)

Komisjoni otsus 2010/176/EL

(ELT L 77, 24.3.2010, lk 54).

Komisjoni rakendusotsus 2011/379/EL

(ELT L 168, 28.6.2011, lk 17).

Munad, linnuliha ja mesi

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2059/96

(EÜT L 276, 29.10.1996, lk 11).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 337/2012

(ELT L 108, 20.4.2012, lk 13).

Lina ja kanep

Komisjoni määrus (EL) nr 1140/2010

(ELT L 322, 8.12.2010, lk 9).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1266/2011

(ELT L 324, 7.12.2010, lk 8).

Puu- ja köögivili

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2111/2003

(ELT L 317, 2.12.2003, lk 5).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 211/2006

(ELT L 36, 8.2.2006, lk 36).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 585/2011

(ELT L 160, 18.6.2011, lk 71).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 688/2011

(ELT L 188, 19.7.2011, lk 6).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 769/2011

(ELT L 200, 3.8.2011, lk 18).

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1764/86

(EÜT L 153, 7.6.1986, lk 1).

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2320/89

(EÜT L 220, 29.7.1989, lk 54).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1573/1999

(EÜT L 187, 20.7.1999, lk 27).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1621/1999

(EÜT L 192, 24.7.1999, lk 21).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1535/2003

(ELT L 218, 30.8.2003, lk 14).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1559/2006

(ELT L 288, 19.10.2006, lk 22).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1213/2007

(ELT L 274, 18.10.2007, lk 9).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 124/2008

(ELT L 38, 13.2.2008, lk 8).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 518/2008

(ELT L 151, 11.6.2008, lk 26).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 832/97

(EÜT L 119, 8.5.1997, lk 17).

Teavitamine ja müügiedendus

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 688/2011

(ELT L 188, 19.7.2011, lk 6).

Piim

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1068/2000

(EÜT L 119, 20.5.2000, lk 11).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 550/2002

(EÜT L 84, 28.3.2002, lk 15).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 733/2009

(ELT L 208, 12.8.2009, lk 5).

Komisjoni määrus (EL) nr 446/2010

(ELT L 126, 22.5.2010, lk 17).

Komisjoni määrus (EL) nr 967/2010

(ELT L 282, 28.10.2010, lk 33).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 561/2011

(ELT L 152, 11.6.2011, lk 23).

Oliiviõli

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 111/2012

(ELT L 37, 10.2.2012, lk 55).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 430/2012

(ELT L 132, 23.5.2012, lk 13).

Komisjoni otsus 2000/274/EÜ

(EÜT L 86, 7.4.2000, lk 20).

Komisjoni otsus 2000/406/EÜ

(EÜT L 154, 27.6.2000, lk 33).

Komisjoni otsus 2001/788/EÜ

(EÜT L 295, 13.11.2001, lk 24).

Sealiha

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1329/2008

(ELT L 345, 23.12.2008, lk 56).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2009

(ELT L 29, 31.1.2009, lk 41).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 314/2009

(ELT L 98, 17.4.2009, lk 26).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1077/2009

(ELT L 294, 11.11.2009, lk 3).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1079/2009

(ELT L 294, 11.11.2009, lk 6).

Komisjoni määrus (EL) nr 197/2011

(ELT L 56, 1.3.2011, lk 9).

Riis

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1938/2001

(EÜT L 263, 3.10.2001, lk 11).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1939/2001

(EÜT L 263, 3.10.2001, lk 15).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1940/2001

(EÜT L 263, 3.10.2001, lk 19).

Komisjoni otsus 2010/130/EL

(ELT L 51, 2.3.2010, lk 24).

Toetused, litsentsid ja tagatised

Komisjoni määrus (EÜ) nr 111/1999

(EÜT L 14, 19.1.1999, lk 3).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 940/2003

(ELT L 133, 29.5.2003, lk 61).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 529/2007

(ELT L 123, 12.5.2007, lk 26).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 605/2007

(ELT L 141, 2.9.2007, lk 3).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 869/2007

(ELT L 192, 24.7.2007, lk 19).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 835/2008

(ELT L 225, 23.8.2008, lk 6).

Komisjoni määrus (EL) nr 945/2010

(ELT L 278, 22.10.2010, lk 1).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 562/2011

(ELT L 152, 11.6.2011, lk 24).

Maaelu areng

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2759/1999

(EÜT L 331, 23.12.1999, lk 51).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2004

(ELT L 24, 29.1.2004, lk 25).

Komisjoni otsus 1999/595/EÜ

(EÜT L 226, 27.8.1999, lk 23).

Lamba- ja kitseliha

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1672/85

(EÜT L 160, 20.6.1985, lk 37).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1641/2001

(EÜT L 217, 11.8.2001, lk 3).

Komisjoni otsus 2001/717/EÜ

(EÜT L 266, 6.10.2001, lk 13).

Komisjoni otsus 2010/323/EL

(ELT L 145, 11.6.2010, lk 15).

Suhkur

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1043/67

(EÜT L 314, 23.12.1967, lk 17).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 60/2004

(ELT L 9, 15.1.2004, lk 8).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 966/2004

(ELT L 179, 14.5.2004, lk 4).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 832/2005

(ELT L 138, 1.6.2005, lk 3).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 968/2006

(ELT L 176, 30.6.2006, lk 32).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1832/2006

(ELT L 354, 14.12.2006, lk 8).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 519/2009

(ELT L 155, 18.6.2009, lk 14).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 575/2009

(ELT L 172, 2.7.2009, lk 9).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1193/2009

(ELT L 321, 8.12.2009, lk 1).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 292/2011

(ELT L 79, 25.3.2011, lk 7).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 293/2011

(ELT L 79, 25.3.2011, lk 8).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 839/2011

(ELT L 216, 23.8.2011, lk 5).

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 57/2012

(ELT L 19, 24.1.2012, lk 12).

Vein

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1092/2009

(ELT L 299, 14.11.2009, lk 8).

Muud

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2057/2001

(EÜT L 277, 20.10.2001, lk 17).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2007

(ELT L 131, 23.5.2007, lk 10).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1111/2009

(ELT L 306, 20.11.2009, lk 5).

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/17

---

Teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktile iii liikmesriikide tolliasutuste antud siduva informatsiooniga seotud otsuste kohta, milles käsitletakse kaupade klassifitseerimist tollinomenklatuuri alusel

(2016/C 484/04)

Tolliasutused tühistavad alates 1. jaanuarist 2017 päevast siduva informatsiooniga seotud otsused, kui need ei ole enam kooskõlas tollinomenklatuuri tõlgendamisega järgmiste rahvusvaheliste tariifimeetmete tõttu.

Tollikoostöö Nõukogu klassifitseerimisalased arvamused või muudatused kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi selgitavates märkustes (Tollikoostöö nõukogu dokument NC2237 – HS-i komitee 57. istungi aruanne):

27. JUUNI 2014. AASTA JA 11. JUUNI 2015. AASTA SOOVITUSTE ARTIKLIST 16 TULENEV SELGITAVATE MÄRKUSTE MUUDATUS JA KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSTE MUUDATUSED

(HSi KOMITEE 57. ISTUNG, MÄRTS 2016)

DOKUMENT NC2237

Nomenklatuuri selgitavate märkuste ja klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on 27. juuni 2014. aasta ja 11. juuni 2015. aasta soovituste kohaselt lisatud HSi konventsioonile ja mida HSi Komitee arutas oma 57. istungil. Dokument NC2237.

| Selgitavad märkused | U/1 |
| --- | --- |
| Liigitusarvamused | T/1 |

Selgitavad märkused

U/1

Liigitusarvamused

T/1

27. JUUNI 2014. AASTA SOOVITUSTE ARTIKLIST 16 TULENEVAD SELGITAVATE MÄRKUSTE MUUDATUSED JA KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSTE MUUDATUSED

(HSi KOMITEE 58. ISTUNG, SEPTEMBER 2016)

DOKUMENT NC2304

Nomenklatuuri selgitavate märkuste ja klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on 27. juuni 2014. aasta soovituste kohaselt lisatud HSi konventsioonile ja mida HSi Komitee arutas oma 58. istungil. Dokument NC2304.

| Selgitavad märkused | N/3 |
| --- | --- |
| Selgitavad märkused | N/5 |
| Liigitusarvamused | N/1 |

Selgitavad märkused

N/3

Selgitavad märkused

N/5

Liigitusarvamused

N/1

Teavet kõnealuste meetmete sisu kohta saab Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadist (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brussels, Belgium) või saab alla laadida tolliliidu peadirektoraadi saidilt:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/18

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7930 – ABP Group / Fane Valley Group / Slaney Foods)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 484/05)

7. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7930 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7930 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/19

---

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUSE OTSUS,

12. detsember 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid

(2016/C 484/06)

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 223 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artikleid 10 ja 25

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi: rakendusmeetmed) artikli 69 lõike 1 kohaselt võib juhatus igal aastal indekseerida hüvitatavate reisikulude, päevaraha ja üldkulude hüvitise summasid eelneva aasta oktoobrile vastava Eurostati poolt avaldatud Euroopa Liidu aastase inflatsioonimäära ulatuses, |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi: rakendusmeetmed) artikli 69 lõike 1 kohaselt võib juhatus igal aastal indekseerida hüvitatavate reisikulude, päevaraha ja üldkulude hüvitise summasid eelneva aasta oktoobrile vastava Eurostati poolt avaldatud Euroopa Liidu aastase inflatsioonimäära ulatuses,

| (2) | Eurostati 17. novembri 2016 avalduse kohaselt oli ajavahemikus 1. novembrist 2015 kuni 31. oktoobrini 2016 inflatsioonimäär 0,5 %. Selle inflatsioonimäära arvesse võtmisel tehtud kohandustest tulenevad uued summad peaksid hakkama kehtima 1. jaanuaril 2017 ning rakendusmeetmeid tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Eurostati 17. novembri 2016 avalduse kohaselt oli ajavahemikus 1. novembrist 2015 kuni 31. oktoobrini 2016 inflatsioonimäär 0,5 %. Selle inflatsioonimäära arvesse võtmisel tehtud kohandustest tulenevad uued summad peaksid hakkama kehtima 1. jaanuaril 2017 ning rakendusmeetmeid tuleks vastavalt muuta,

| (3) | Vastavalt rakendusmeetmete artikli 69 lõikele 2 indekseeritakse rakendusmeetmete artikli 33 lõikes 4 osutatud maksimumsummat, mille ulatuses kaetakse parlamendiliikme isiklike kaastöötajatega seotud assisteerimiskulud, vajaduse korral igal aastal ühisindeksi alusel ja kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 65, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmeetmete artikli 69 lõikele 2 indekseeritakse rakendusmeetmete artikli 33 lõikes 4 osutatud maksimumsummat, mille ulatuses kaetakse parlamendiliikme isiklike kaastöötajatega seotud assisteerimiskulud, vajaduse korral igal aastal ühisindeksi alusel ja kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 65,

| (4) | Komisjon määras eeltoodu põhjal kindlaks, et 2016. aastal on kohandamismäär 3,3 %. Seega tuleks alates 1. juulist 2016 parlamendiliikme assisteerimiskulude hüvitatavat maksimumsummat tõsta 24 164 euroni kuus, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon määras eeltoodu põhjal kindlaks, et 2016. aastal on kohandamismäär 3,3 %. Seega tuleks alates 1. juulist 2016 parlamendiliikme assisteerimiskulude hüvitatavat maksimumsummat tõsta 24 164 euroni kuus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusmeetmeid muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 15 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | autoreisi korral hüvitise ülemmääraga 1 000 km edasi- või tagasisõidu kohta 0,51 eurot/km, millele lisatakse parvlaeva ülesõidu või muu sarnase vajamineva transpordi hind.“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 15 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

autoreisi korral hüvitise ülemmääraga 1 000 km edasi- või tagasisõidu kohta 0,51 eurot/km, millele lisatakse parvlaeva ülesõidu või muu sarnase vajamineva transpordi hind.“;

| 2) | artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | vahemaa esimesed 50 km: 22,73 eurot;“; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

vahemaa esimesed 50 km: 22,73 eurot;“;

| 3) | artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud reisidega seoses kantud kulude hüvitamise maksimumsumma on 4 286 eurot aastas.“; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud reisidega seoses kantud kulude hüvitamise maksimumsumma on 4 286 eurot aastas.“;

| b) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Parlamendikomisjoni või allkomisjoni esimehe reiside puhul osalemiseks konverentsidel või üritustel, millel käsitletakse Euroopale huvipakkuvaid küsimusi ja mis kuuluvad vastava parlamendikomisjoni või allkomisjoni pädevusse ning millel on parlamentaarne mõõde, on tegelike kulude hüvitamise aastane maksimumsumma 4 286 eurot. Osalemiseks on vajalik parlamendi presidendi eelnev luba; enne loa andmist kontrollitakse vahendite olemasolu ülalnimetatud maksimumsumma ulatuses.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Parlamendikomisjoni või allkomisjoni esimehe reiside puhul osalemiseks konverentsidel või üritustel, millel käsitletakse Euroopale huvipakkuvaid küsimusi ja mis kuuluvad vastava parlamendikomisjoni või allkomisjoni pädevusse ning millel on parlamentaarne mõõde, on tegelike kulude hüvitamise aastane maksimumsumma 4 286 eurot. Osalemiseks on vajalik parlamendi presidendi eelnev luba; enne loa andmist kontrollitakse vahendite olemasolu ülalnimetatud maksimumsumma ulatuses.“;

| 4) | artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui ametlik tegevus toimub liidu territooriumil, makstakse parlamendiliikmele kindlasummalist päevaraha 307 eurot.“; |
| --- | --- |

4)

artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui ametlik tegevus toimub liidu territooriumil, makstakse parlamendiliikmele kindlasummalist päevaraha 307 eurot.“;

| 5) | artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Artikli 25 alusel makstav hüvitis on 4 342 eurot kuus.“; |
| --- | --- |

5)

artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 25 alusel makstav hüvitis on 4 342 eurot kuus.“;

| 6) | artikli 33 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Igakuine maksimumsumma, mille ulatuses kaetakse kõikide artiklis 34 osutatud kaastöötajatega seotud kulud, on 24 164 eurot.“ |
| --- | --- |

6)

artikli 33 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Igakuine maksimumsumma, mille ulatuses kaetakse kõikide artiklis 34 osutatud kaastöötajatega seotud kulud, on 24 164 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017, välja arvatud artikli 1 lõige 6, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2016.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsus 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (ELT L 262, 7.10.2005, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (ELT C 159, 13.7.2009, lk 1).

(3)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/21

---

Euro vahetuskurss (1)

23. detsember 2016

(2016/C 484/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0446 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,60 |
| DKK | Taani kroon | 7,4342 |
| GBP | Inglise nael | 0,85278 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6460 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0711 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0928 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,023 |
| HUF | Ungari forint | 309,68 |
| PLN | Poola zlott | 4,4098 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5318 |
| TRY | Türgi liir | 3,6674 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4566 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4117 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1069 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5195 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5114 |
| KRW | Korea vonn | 1 257,59 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,6353 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2555 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5380 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 034,13 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6735 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,002 |
| RUB | Vene rubla | 64,0085 |
| THB | Tai baat | 37,564 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4146 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,6150 |
| INR | India ruupia | 70,8275 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0446

JPY

Jaapani jeen

122,60

DKK

Taani kroon

7,4342

GBP

Inglise nael

0,85278

SEK

Rootsi kroon

9,6460

CHF

Šveitsi frank

1,0711

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0928

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,023

HUF

Ungari forint

309,68

PLN

Poola zlott

4,4098

RON

Rumeenia leu

4,5318

TRY

Türgi liir

3,6674

AUD

Austraalia dollar

1,4566

CAD

Kanada dollar

1,4117

HKD

Hongkongi dollar

8,1069

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5195

SGD

Singapuri dollar

1,5114

KRW

Korea vonn

1 257,59

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,6353

CNY

Hiina jüaan

7,2555

HRK

Horvaatia kuna

7,5380

IDR

Indoneesia ruupia

14 034,13

MYR

Malaisia ringit

4,6735

PHP

Filipiini peeso

52,002

RUB

Vene rubla

64,0085

THB

Tai baat

37,564

BRL

Brasiilia reaal

3,4146

MXN

Mehhiko peeso

21,6150

INR

India ruupia

70,8275

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/22

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 15. oktoobri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39639(2) – optilised kettaseadmed

Raportöör: Austria

(2016/C 484/08)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et eelnõu kohase otsuse adressaatidele tuleks määrata trahv. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et eelnõu kohase otsuse adressaatidele tuleks määrata trahv.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisummade kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisummade kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub trahvi suuruse arvutamise aluseks võetud ajavahemiku kindlaksmääramisega. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub trahvi suuruse arvutamise aluseks võetud ajavahemiku kindlaksmääramisega.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni arvamusega määratava trahvi põhisummade asjaomase suurendamise kohta, mille eesmärk on tagada piisavalt hoiatav mõju. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni arvamusega määratava trahvi põhisummade asjaomase suurendamise kohta, mille eesmärk on tagada piisavalt hoiatav mõju.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad raskendavad asjaolud. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad raskendavad asjaolud.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub juhtumi puhul arvesse võetavate kergendavate asjaoludega.
  Vähemus ei nõustu nende asjaoludega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub juhtumi puhul arvesse võetavate kergendavate asjaoludega.

Vähemus ei nõustu nende asjaoludega.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsumma suhtes. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsumma suhtes.

| 9. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/23

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Optilised kettaseadmed

(AT.39639)

(2016/C 484/09)

Sissejuhatus

| (1) | Otsuse eelnõu käsitleb kartelli, kuhu kuulusid teatavad ülemaailmsed optiliste kettaseadmete tarnijad. Otsuse eelnõu kohaselt koordineerisid need tarnijad oma tegevust seoses hangetega, mida korraldasid kaks personaalarvutite tootjat, Dell Inc. (edaspidi „Dell“) ja Hewlett Packard (edaspidi „HP“). |
| --- | --- |

(1)

Otsuse eelnõu käsitleb kartelli, kuhu kuulusid teatavad ülemaailmsed optiliste kettaseadmete tarnijad. Otsuse eelnõu kohaselt koordineerisid need tarnijad oma tegevust seoses hangetega, mida korraldasid kaks personaalarvutite tootjat, Dell Inc. (edaspidi „Dell“) ja Hewlett Packard (edaspidi „HP“).

| (2) | Otsuse eelnõu kohaselt osalesid kartellis järgmised ettevõtjad või ühisettevõtted: Philips, (2) Lite-On, (3) Philips-Lite-On, (4) Hitachi-LG, (5) Toshiba-Samsung, (6) Sony, (7) Sony Optiarc (8) ja Quanta Storage Inc. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse eelnõu kohaselt osalesid kartellis järgmised ettevõtjad või ühisettevõtted: Philips, (2) Lite-On, (3) Philips-Lite-On, (4) Hitachi-LG, (5) Toshiba-Samsung, (6) Sony, (7) Sony Optiarc (8) ja Quanta Storage Inc.

Uurimisetapp

| (3) | Menetlus põhineb trahvidest vabastamise taotlusel, mille esitasid ühiselt Philips, Lite-On ja Philips & Lite-On. Komisjonile esitas seejärel trahvidest vabastamise taotluse ka Hitachi-LG. Ükski ülejäänud pooltest ei taotlenud trahvidest vabastamist. |
| --- | --- |

(3)

Menetlus põhineb trahvidest vabastamise taotlusel, mille esitasid ühiselt Philips, Lite-On ja Philips & Lite-On. Komisjonile esitas seejärel trahvidest vabastamise taotluse ka Hitachi-LG. Ükski ülejäänud pooltest ei taotlenud trahvidest vabastamist.

| (4) | Komisjon ei teinud kontrolle. 2009. aasta juunis saatis komisjon teabenõuded mitmele optiliste kettaseadmete sektoris tegevale ettevõtjale. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei teinud kontrolle. 2009. aasta juunis saatis komisjon teabenõuded mitmele optiliste kettaseadmete sektoris tegevale ettevõtjale.

Komisjoni vastuväited

| (5) | Komisjon võttis 18. juulil 2012 vastu vastuväited. Sellest teatati nende ettevõtjate teatavatele üksustele, kelle suhtes otsuse eelnõud kohaldatakse, ning veel ühele ettevõtjale. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis 18. juulil 2012 vastu vastuväited. Sellest teatati nende ettevõtjate teatavatele üksustele, kelle suhtes otsuse eelnõud kohaldatakse, ning veel ühele ettevõtjale.

| (6) | Komisjon võttis 18. veebruaril 2014 vastu kaks täiendavat vastuväidet (edaspidi „2014. aasta veebruari täiendavad vastuväited“): üks vastuväide on adresseeritud ettevõtjatele Koninklijke Philips N.V., Lite-On IT Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ning teine muule ettevõtjale. 2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete eesmärk oli selgitada, muuta ja täiendada vastuväidetes nende adressaatide kohta esitatud vastuväiteid seoses adressaatide väidetavast rikkumisest tuleneva vastutusega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 18. veebruaril 2014 vastu kaks täiendavat vastuväidet (edaspidi „2014. aasta veebruari täiendavad vastuväited“): üks vastuväide on adresseeritud ettevõtjatele Koninklijke Philips N.V., Lite-On IT Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ning teine muule ettevõtjale. 2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete eesmärk oli selgitada, muuta ja täiendada vastuväidetes nende adressaatide kohta esitatud vastuväiteid seoses adressaatide väidetavast rikkumisest tuleneva vastutusega.

| (7) | Komisjon võttis 1. juunil 2015 vastu järjekordsed täiendavad vastuväited (9). Nende vastuväidete (edaspidi „2015. aasta juuni täiendavad vastuväited“) ainus eesmärk oli vastuväidete ja 18. veebruari 2014. aasta täiendavate vastuväidete täiendamine, mille raames adresseeriti samad vastuväited täiendavatele juriidilistele isikutele, kelle emaettevõtjad (või eelkäijad) olid juba vastuväidete adressaadid. 2015. aasta juuni täiendavad vastuväited adresseeriti samuti kõnealuste täiendavate juriidiliste isikute emaettevõtjatele. 2015. aasta juuni täiendavates vastuväidetes ei käsitletud muid vastuväidete adressaate ning ei muudetud ega laiendatud nende suhtes esitatud esialgseid vastuväiteid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon võttis 1. juunil 2015 vastu järjekordsed täiendavad vastuväited (9). Nende vastuväidete (edaspidi „2015. aasta juuni täiendavad vastuväited“) ainus eesmärk oli vastuväidete ja 18. veebruari 2014. aasta täiendavate vastuväidete täiendamine, mille raames adresseeriti samad vastuväited täiendavatele juriidilistele isikutele, kelle emaettevõtjad (või eelkäijad) olid juba vastuväidete adressaadid. 2015. aasta juuni täiendavad vastuväited adresseeriti samuti kõnealuste täiendavate juriidiliste isikute emaettevõtjatele. 2015. aasta juuni täiendavates vastuväidetes ei käsitletud muid vastuväidete adressaate ning ei muudetud ega laiendatud nende suhtes esitatud esialgseid vastuväiteid.

| (8) | Oma kirjalikes vastustes vastuväidetele kritiseerisid kaks asjaomast poolt üldisi viiteid vastuväidete lisale, kus olid tabeli kujul esitatud kahtlustatavate keelatud kokkulepetega seotud kontaktide konkreetsed juhud. Vaatasin läbi vastuväited ja kõnealuse lisa. Vastupidiselt kõnealuste poolte väidetele võimaldas asjaomane lisa vastuväidete adressaatidel kindlaks teha konkreetseid sündmusi ja nende vastaseid tõendeid ning järeldada selle põhjal, milliseid järeldusi komisjon kavatses teha igale lisas loetletud kontaktile tuginedes. Seda hinnangut kinnitab asjaolu, et asjaomastel pooltel on olnud võimalik esitada enese kaitseks argumente seoses kõikide vastuväidega. Kuna täiendavad vastuväited ja 2015. aasta juuni täiendavad vastuväited on peaaegu identsed (välja arvatud adressaatide loetelu), sealhulgas ka kõnealuse lisa osas, tuleks sarnane järeldus teha ka 2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Oma kirjalikes vastustes vastuväidetele kritiseerisid kaks asjaomast poolt üldisi viiteid vastuväidete lisale, kus olid tabeli kujul esitatud kahtlustatavate keelatud kokkulepetega seotud kontaktide konkreetsed juhud. Vaatasin läbi vastuväited ja kõnealuse lisa. Vastupidiselt kõnealuste poolte väidetele võimaldas asjaomane lisa vastuväidete adressaatidel kindlaks teha konkreetseid sündmusi ja nende vastaseid tõendeid ning järeldada selle põhjal, milliseid järeldusi komisjon kavatses teha igale lisas loetletud kontaktile tuginedes. Seda hinnangut kinnitab asjaolu, et asjaomastel pooltel on olnud võimalik esitada enese kaitseks argumente seoses kõikide vastuväidega. Kuna täiendavad vastuväited ja 2015. aasta juuni täiendavad vastuväited on peaaegu identsed (välja arvatud adressaatide loetelu), sealhulgas ka kõnealuse lisa osas, tuleks sarnane järeldus teha ka 2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete kohta.

Vastuväidetele ja hiljem täiendavatele vastuväidetele kirjaliku vastuse esitamise tähtajad

| (9) | Konkurentsi peadirektoraat pikendas mitme vastuväidete adressaadi jaoks vastuväidetele kirjaliku vastuse esitamise tähtaega, mille pikkus oli esialgu kaheksa nädalat. Kaks muud vastuväidete adressaati esitasid mulle põhjendatud taotluse kõnealuse tähtaja pikendamiseks; konkurentsi peadirektoraat oli nende adressaatide varasemad taotlused tagasi lükanud. Pikendasin kirjaliku vastuse esitamise tähtaega ühe nädala ja ühe tööpäeva võrra. |
| --- | --- |

(9)

Konkurentsi peadirektoraat pikendas mitme vastuväidete adressaadi jaoks vastuväidetele kirjaliku vastuse esitamise tähtaega, mille pikkus oli esialgu kaheksa nädalat. Kaks muud vastuväidete adressaati esitasid mulle põhjendatud taotluse kõnealuse tähtaja pikendamiseks; konkurentsi peadirektoraat oli nende adressaatide varasemad taotlused tagasi lükanud. Pikendasin kirjaliku vastuse esitamise tähtaega ühe nädala ja ühe tööpäeva võrra.

| (10) | 2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete adressaadid esitasid kirjalikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul (neli nädalat alates vastuväidete kättesaamisest). |
| --- | --- |

(10)

2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete adressaadid esitasid kirjalikud vastused ettenähtud tähtaja jooksul (neli nädalat alates vastuväidete kättesaamisest).

| (11) | Konkurentsi peadirektoraat kehtestas 2015. aasta juuni täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaja, milleks oli peaaegu viis nädalat alates kõnealuste täiendavate vastuväidete kättesaamisest. Kõik adressaadid vastasid vastuväidetele selle ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Konkurentsi peadirektoraat kehtestas 2015. aasta juuni täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaja, milleks oli peaaegu viis nädalat alates kõnealuste täiendavate vastuväidete kättesaamisest. Kõik adressaadid vastasid vastuväidetele selle ajavahemiku jooksul.

Ligipääs uurimistoimikule

| (12) | Pärast vastuväidete kättesaamist kasutasid vastuväidete adressaadid võimalust tutvuda komisjoni uurimistoimiku nende osadega, mis olid kättesaadavad üksnes komisjoni tööruumides. Konkurentsi peadirektoraat andis ülejäänud osa toimikust kõnealustele adressaatidele elektroonilisel andmekandjal. |
| --- | --- |

(12)

Pärast vastuväidete kättesaamist kasutasid vastuväidete adressaadid võimalust tutvuda komisjoni uurimistoimiku nende osadega, mis olid kättesaadavad üksnes komisjoni tööruumides. Konkurentsi peadirektoraat andis ülejäänud osa toimikust kõnealustele adressaatidele elektroonilisel andmekandjal.

| (13) | Komisjonile esitati ka mõned täiendava juurdepääsu taotlused. |
| --- | --- |

(13)

Komisjonile esitati ka mõned täiendava juurdepääsu taotlused.

| (14) | 2014. aasta veebruari täiendavatele vastuväidetele lisatud kirjas selgitas konkurentsi peadirektoraat, et tõendid, millele tugineti kõnealuste vastuväidete adressaatidele täiendavate vastuväidete esitamisel, saadi kas kõnealustelt adressaatidelt või olid sellised tõendid olnud adressaatidele kättesaadavad esialgsete vastuväidete esitamisele järgnenud toimikule juurdepääsu võimaldamise tulemusena. Seega ei pidanud konkurentsi peadirektoraat vajalikuks täiendava juurdepääsu pakkumist toimikule pärast 2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(14)

2014. aasta veebruari täiendavatele vastuväidetele lisatud kirjas selgitas konkurentsi peadirektoraat, et tõendid, millele tugineti kõnealuste vastuväidete adressaatidele täiendavate vastuväidete esitamisel, saadi kas kõnealustelt adressaatidelt või olid sellised tõendid olnud adressaatidele kättesaadavad esialgsete vastuväidete esitamisele järgnenud toimikule juurdepääsu võimaldamise tulemusena. Seega ei pidanud konkurentsi peadirektoraat vajalikuks täiendava juurdepääsu pakkumist toimikule pärast 2014. aasta veebruari täiendavate vastuväidete vastuvõtmist.

| (15) | 2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete adressaadid kasutasid oma õigust tutvuda komisjoni toimikuga. |
| --- | --- |

(15)

2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete adressaadid kasutasid oma õigust tutvuda komisjoni toimikuga.

2015. aasta juunis saadetud asjaolusid käsitlev kiri

| (16) | Konkurentsi peadirektoraat saatis asjaomastele pooltele 13. märtsil 2015 kirja, millele olid lisatud Dellilt ja HP-lt saadud täiendavad dokumendid. 3. juunil 2015. aastal saadetud asjaolusid käsitlevas kirjas esitas konkurentsi peadirektoraat kõnealustele pooltele teavet selle kohta, kuidas komisjon kavatseb neid dokumente kõnealuse menetluse raames kasutada. |
| --- | --- |

(16)

Konkurentsi peadirektoraat saatis asjaomastele pooltele 13. märtsil 2015 kirja, millele olid lisatud Dellilt ja HP-lt saadud täiendavad dokumendid. 3. juunil 2015. aastal saadetud asjaolusid käsitlevas kirjas esitas konkurentsi peadirektoraat kõnealustele pooltele teavet selle kohta, kuidas komisjon kavatseb neid dokumente kõnealuse menetluse raames kasutada.

| (17) | Konkurentsi peadirektoraat kehtestas tähtaja asjaolusid käsitlevale kirjale kirjaliku vastuse esitamiseks, milleks oli kaks nädalat alates e-kirja kättesaamisest. Kõik peale ühe asjaomase poole vastasid kirjale selle ajavahemiku jooksul. Konkurentsi peadirektoraat andis vastuse esitamata jätnud poolele kirjaliku vastuse esitamiseks ühe nädala jagu ajapikendust. |
| --- | --- |

(17)

Konkurentsi peadirektoraat kehtestas tähtaja asjaolusid käsitlevale kirjale kirjaliku vastuse esitamiseks, milleks oli kaks nädalat alates e-kirja kättesaamisest. Kõik peale ühe asjaomase poole vastasid kirjale selle ajavahemiku jooksul. Konkurentsi peadirektoraat andis vastuse esitamata jätnud poolele kirjaliku vastuse esitamiseks ühe nädala jagu ajapikendust.

Huvitatud kolmandad isikud: Dell

| (18) | 31. oktoobril 2012 sain ma kätte Delli põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (10) artiklile 27 ja määruse (EÜ) nr 773/2004 (11) artiklile 13. Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 5 lõikele 2 otsustasin, et Dell oli üles näidanud „piisavat huvi“ nimetatud sätete tähenduses. Seega tunnistasin Delli huvitatud kolmandaks isikuks. |
| --- | --- |

(18)

31. oktoobril 2012 sain ma kätte Delli põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (10) artiklile 27 ja määruse (EÜ) nr 773/2004 (11) artiklile 13. Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 5 lõikele 2 otsustasin, et Dell oli üles näidanud „piisavat huvi“ nimetatud sätete tähenduses. Seega tunnistasin Delli huvitatud kolmandaks isikuks.

| (19) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 13 lõikele 1 teatas konkurentsi peadirektoraat Dellile kirjalikult menetluse laadi ja sisu ning Dell avaldas seejärel kirjalikult oma seisukohad. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 13 lõikele 1 teatas konkurentsi peadirektoraat Dellile kirjalikult menetluse laadi ja sisu ning Dell avaldas seejärel kirjalikult oma seisukohad.

Suuline ärakuulamine

| (20) | Suuline ärakuulamine toimus pooleteise päeva jooksul 29. ja 30. novembril 2012. Ärakuulamisel osalesid kõik vastuväidete adressaadid peale ühe ettevõtja. Kinniseid kohtumisi ei peetud. |
| --- | --- |

(20)

Suuline ärakuulamine toimus pooleteise päeva jooksul 29. ja 30. novembril 2012. Ärakuulamisel osalesid kõik vastuväidete adressaadid peale ühe ettevõtja. Kinniseid kohtumisi ei peetud.

| (21) | Lükkasin tagasi Delli taotluse osaleda suulisel ärakuulamisel. Otsuse 2011/695 artikli 6 kohaldamisel ei pidanud ma seda asjakohaseks (12). Esiteks oleks Delli osalus tõenäoliselt pärssinud trahvi eest kaitse või leebema kohtlemise taotlejaid suulisel ärakuulamisel täielikult ja aktiivselt osalemast. Teiseks ja üldisemalt oleks olukord, kus kahjutasunõude esitajal võimaldatakse osaleda suulisel ärakuulamisel, võinud avaldada negatiivset mõju komisjoni leebema kohtlemise programmi tulemuslikkusele. Kolmandaks oleks Delli kohalviibimine võinud vähendada komisjoni ja vastuväidete adressaatide vahelise suhtluse avatust ning oleks seega võinud pärssida asjaomaste osaliste suutlikkust esitada tulemuslikke kaitseargumente. Neljandaks pidasin ebatõenäoliseks, et Dell, kelle eest kahtlustatavat keelatud kokkulepet varjati, oleks suutnud anda märkimisväärse panuse juhtumiga seotud asjaolude selgitamisse suulise ärakuulamise käigus (13). Viiendaks ei ole Dellile võimaldatud juurdepääsu vastuväidetele ega uurimistoimikule ning suulise ärakuulamise puhul võis eeldada, et arutelu keskendub vastuväidete ja toimikus sisalduvate tõendite tõlgendamisele. Lõpuks tuleb meeles pidada, et isegi kui see ei olnud minu otsuse puhul määravaks põhjuseks, oleks sellise kolmanda isiku nagu Dell poolt esitatud taotlus suulise ärakuulamise ettevalmistamise lõpuetapis tõenäoliselt häirinud suulise ärakuulamise korraldamist (14). |
| --- | --- |

(21)

Lükkasin tagasi Delli taotluse osaleda suulisel ärakuulamisel. Otsuse 2011/695 artikli 6 kohaldamisel ei pidanud ma seda asjakohaseks (12). Esiteks oleks Delli osalus tõenäoliselt pärssinud trahvi eest kaitse või leebema kohtlemise taotlejaid suulisel ärakuulamisel täielikult ja aktiivselt osalemast. Teiseks ja üldisemalt oleks olukord, kus kahjutasunõude esitajal võimaldatakse osaleda suulisel ärakuulamisel, võinud avaldada negatiivset mõju komisjoni leebema kohtlemise programmi tulemuslikkusele. Kolmandaks oleks Delli kohalviibimine võinud vähendada komisjoni ja vastuväidete adressaatide vahelise suhtluse avatust ning oleks seega võinud pärssida asjaomaste osaliste suutlikkust esitada tulemuslikke kaitseargumente. Neljandaks pidasin ebatõenäoliseks, et Dell, kelle eest kahtlustatavat keelatud kokkulepet varjati, oleks suutnud anda märkimisväärse panuse juhtumiga seotud asjaolude selgitamisse suulise ärakuulamise käigus (13). Viiendaks ei ole Dellile võimaldatud juurdepääsu vastuväidetele ega uurimistoimikule ning suulise ärakuulamise puhul võis eeldada, et arutelu keskendub vastuväidete ja toimikus sisalduvate tõendite tõlgendamisele. Lõpuks tuleb meeles pidada, et isegi kui see ei olnud minu otsuse puhul määravaks põhjuseks, oleks sellise kolmanda isiku nagu Dell poolt esitatud taotlus suulise ärakuulamise ettevalmistamise lõpuetapis tõenäoliselt häirinud suulise ärakuulamise korraldamist (14).

| (22) | Konkurentsi peadirektoraat esitas ärakuulamise käigus ühisettevõttele küsimuse väite kohta, mis oli esitatud ühinemiste kontrolli teates (vorm CO) tema emaettevõtja poolt vastavalt ELi ühinemiste kontrolli eeskirjadega, mis kehtisid kõnealuse ühisettevõtte asutamise ajal. Ma andsin asjaomasele osalisele märku, et see küsimus oli minu arvates menetlusnormi rikkumine ning osaline võib keelduda sellele vastamast. ELi ettevõtjate ühinemiste kontrolli eeskirjade kohaselt ei või komisjon kasutada ühinemiste kontrolli menetluse raames saadud teavet eraldiseisvates (kartelli)menetlustes (15). Kuna asjaomane osaline otsustas küsimusele vastata, siis järeldasin, et kaitseõiguste tulemuslikku kasutamist ei olnud kahjustatud. |
| --- | --- |

(22)

Konkurentsi peadirektoraat esitas ärakuulamise käigus ühisettevõttele küsimuse väite kohta, mis oli esitatud ühinemiste kontrolli teates (vorm CO) tema emaettevõtja poolt vastavalt ELi ühinemiste kontrolli eeskirjadega, mis kehtisid kõnealuse ühisettevõtte asutamise ajal. Ma andsin asjaomasele osalisele märku, et see küsimus oli minu arvates menetlusnormi rikkumine ning osaline võib keelduda sellele vastamast. ELi ettevõtjate ühinemiste kontrolli eeskirjade kohaselt ei või komisjon kasutada ühinemiste kontrolli menetluse raames saadud teavet eraldiseisvates (kartelli)menetlustes (15). Kuna asjaomane osaline otsustas küsimusele vastata, siis järeldasin, et kaitseõiguste tulemuslikku kasutamist ei olnud kahjustatud.

| (23) | 2014. aasta veebruari ja 2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete adressaadid ei taotlenud oma kirjalikes vastustes võimalust väljendada oma arvamusi suulise ärakuulamise käigus (16). |
| --- | --- |

(23)

2014. aasta veebruari ja 2015. aasta juuni täiendavate vastuväidete adressaadid ei taotlenud oma kirjalikes vastustes võimalust väljendada oma arvamusi suulise ärakuulamise käigus (16).

Otsuse eelnõu

| (24) | Pärast osapoolte ärakuulamist lõpetas komisjon menetluse ühe ettevõtja suhtes. Seoses kahe ettevõtja ja ühe ühisettevõttega loobutakse otsuse kohaselt vastuväidetes ning 2014. aasta veebruari ja 2015. aasta juuni täiendavates vastuväidetes (edaspidi ühiselt „kõik vastuväited“) sätestatud vastuväidetest, kuivõrd need puudutasid käitumist seoses ühega kahest kõnealusest optiliste kettaseadmete kliendist. |
| --- | --- |

(24)

Pärast osapoolte ärakuulamist lõpetas komisjon menetluse ühe ettevõtja suhtes. Seoses kahe ettevõtja ja ühe ühisettevõttega loobutakse otsuse kohaselt vastuväidetes ning 2014. aasta veebruari ja 2015. aasta juuni täiendavates vastuväidetes (edaspidi ühiselt „kõik vastuväited“) sätestatud vastuväidetest, kuivõrd need puudutasid käitumist seoses ühega kahest kõnealusest optiliste kettaseadmete kliendist.

| (25) | Vastupidiselt vastuväidetele ei kohaldata otsuse eelnõu adressaatide suhtes raskendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(25)

Vastupidiselt vastuväidetele ei kohaldata otsuse eelnõu adressaatide suhtes raskendavaid asjaolusid.

| (26) | Otsuse eelnõu kohaselt olid selle otsuse adressaadid tegevad kartellis, mis tegutses 23. juunist 2004 kuni 25. novembrini 2008. See ajavahemik on lühem kui vastuväidetes esitatud kestus. Ajavahemikud, mille eest otsuse eelnõu adressaate eraldi vastutavaks peetakse, on kõik lühemad kui vastuväidetes sätestatud vastavad ajavahemikud. Vastutavaks peetavate üksuste vastutuse kestust vähendatakse ajavahemike võrra, mis varieeruvad ligikaudu seitsmest kuust veidi enam kui nelja aasta ja kaheksa kuuni. |
| --- | --- |

(26)

Otsuse eelnõu kohaselt olid selle otsuse adressaadid tegevad kartellis, mis tegutses 23. juunist 2004 kuni 25. novembrini 2008. See ajavahemik on lühem kui vastuväidetes esitatud kestus. Ajavahemikud, mille eest otsuse eelnõu adressaate eraldi vastutavaks peetakse, on kõik lühemad kui vastuväidetes sätestatud vastavad ajavahemikud. Vastutavaks peetavate üksuste vastutuse kestust vähendatakse ajavahemike võrra, mis varieeruvad ligikaudu seitsmest kuust veidi enam kui nelja aasta ja kaheksa kuuni.

| (27) | Lisaks sellele nähti vastuväidetes osalistele ette võimalus esitada vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 seotud menetluste läbiviimise parimaid tavasid, (17) märkusi kavandatud trahvimääramismeetodi kohta. Võttes arvesse komisjonile sel teemal esitatud märkusi, rakendatakse otsuse eelnõus muudetud lähenemisviisi müügiväärtuse hindamisele trahvisummade arvutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks sellele nähti vastuväidetes osalistele ette võimalus esitada vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 seotud menetluste läbiviimise parimaid tavasid, (17) märkusi kavandatud trahvimääramismeetodi kohta. Võttes arvesse komisjonile sel teemal esitatud märkusi, rakendatakse otsuse eelnõus muudetud lähenemisviisi müügiväärtuse hindamisele trahvisummade arvutamise eesmärgil.

Lõppmärkused

| (28) | Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli pooltel võimalus seisukohti esitada. See leidis minu järelduses kinnitust. |
| --- | --- |

(28)

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli pooltel võimalus seisukohti esitada. See leidis minu järelduses kinnitust.

| (29) | Kokkuvõttes leian, et kõnealuse juhtumi puhul on osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud. |
| --- | --- |

(29)

Kokkuvõttes leian, et kõnealuse juhtumi puhul on osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 9. oktoober 2015

Wouter WILS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Ettevõtja Philipsi üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Koninklijke Philips N.V. ja Philips Electronics North America Corporation.

2

(3)  Ettevõtja Lite-On üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Lite-On Technology Corporation ja Lite-On Sales & Distribution, Inc.

3

(4)  Ettevõtja Philips-Lite-On üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc.

4

(5)  Ettevõtja Hitachi-LG üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Hitachi-LG Data Storage, Inc., Hitachi-LG Data Storage Korea, Inc.

5

(6)  Ettevõtja Toshiba-Samsung üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Toshiba Samsung Storage Technology Corporation ja Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corporation.

6

(7)  Ettevõtja Sony üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Sony Corporation ja Sony Electronics Inc.

7

(8)  Ettevõtja Sony Optiarc üksused, kellele otsuse eelnõu on adresseeritud, on Sony Optiarc Inc. ja Sony Optiarc America Inc.

8

(9)  Need olid adresseeritud järgmistele ettevõtjatele: Koninklijke Philips N.V., Philips Electronics North America Corporation, Philips Taiwan Ltd., Lite-On Technology Corporation, Lite-On Sales & Distribution, Inc., Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc.

9

(10)  Vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) artikli 27 lõikele 3 ja artiklile 13.

10

(11)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

11

(12)  Vt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 13 lõige 2.

12

(13)  Vt otsuse 2011/695/EÜ 13. põhjendus.

13

(14)  Dell on kõnealusest menetlusest juba ammu teadlik, kuid taotles huvitatud kolmanda isiku staatust vaid kuu aega enne suulist ärakuulamist. Delli ametlik taotlus suulisel ärakuulamisel osalemiseks saabus vähem kui nädal enne suulist ärakuulamist.

14

(15)  Vt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) artikli 17 lõiget 1. Varem kohaldatud ühinemiste kontrolli eeskirjad sisaldasid identset sätet.

15

(16)  Vt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 lõige 1.

16

(17)  ELT C 308, 20.10.2011, lk 6.

17

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/27

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

21. oktoober 2015,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta

(juhtum AT.39639 – optilised kettaseadmed)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7135 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2016/C 484/10)

Komisjon võttis 21. oktoobril 2015 vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | 21. oktoobril 2015 võttis komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse aluslepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist optiliste kettaseadmete valdkonnas. Otsuse adressaadid koordineerisid oma tegevust seoses kahe arvutitootja, Dell, Inc. (edaspidi „Dell“) ja Hewlett Packard (edaspidi „HP“) sülearvutite ja lauaarvutite optiliste kettaseadmete hangetega. |
| --- | --- |

(1)

21. oktoobril 2015 võttis komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse aluslepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist optiliste kettaseadmete valdkonnas. Otsuse adressaadid koordineerisid oma tegevust seoses kahe arvutitootja, Dell, Inc. (edaspidi „Dell“) ja Hewlett Packard (edaspidi „HP“) sülearvutite ja lauaarvutite optiliste kettaseadmete hangetega.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (2) | Pärast 2006. aasta leebema kohtlemise teatisel põhineva ühise trahvidest vabastamise taotluse esitamist ettevõtjate Koninklijke Philips Electronics N.V., Lite-On IT Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation poolt, saatis komisjon 29. juunil 2009 tööstusvaldkonnas tegevatele ettevõtjatele suunatud teabenõuded ning sai seejärel trahvidest vabastamise taotluse ettevõtjalt Hitachi-LG Data Storage, Inc. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2006. aasta leebema kohtlemise teatisel põhineva ühise trahvidest vabastamise taotluse esitamist ettevõtjate Koninklijke Philips Electronics N.V., Lite-On IT Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation poolt, saatis komisjon 29. juunil 2009 tööstusvaldkonnas tegevatele ettevõtjatele suunatud teabenõuded ning sai seejärel trahvidest vabastamise taotluse ettevõtjalt Hitachi-LG Data Storage, Inc.

| (3) | 18. juulil 2012 võttis komisjon vastu kõnealust juhtumit käsitlevad vastuväited. Kõik vastuväidete adressaadid tegid kirjalikult teatavaks oma seisukohad nende suhtes esitatud vastuväidete kohta ning said võimaluse kasutada oma õigust olla ära kuulatud, osaledes 29. ja 30. novembril 2012 toimunud suulisel ärakuulamisel. |
| --- | --- |

(3)

18. juulil 2012 võttis komisjon vastu kõnealust juhtumit käsitlevad vastuväited. Kõik vastuväidete adressaadid tegid kirjalikult teatavaks oma seisukohad nende suhtes esitatud vastuväidete kohta ning said võimaluse kasutada oma õigust olla ära kuulatud, osaledes 29. ja 30. novembril 2012 toimunud suulisel ärakuulamisel.

| (4) | Komisjon võttis 18. veebruaril 2014 vastu kaks täiendavat vastuväidet (edaspidi „18. veebruari 2014. aasta täiendavad vastuväited“), millega täiendati, muudeti ja/või täpsustati teatavatele vastuväidete adressaatidele esitatud vastuväiteid seoses nende vastutusega väidetava rikkumise eest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 18. veebruaril 2014 vastu kaks täiendavat vastuväidet (edaspidi „18. veebruari 2014. aasta täiendavad vastuväited“), millega täiendati, muudeti ja/või täpsustati teatavatele vastuväidete adressaatidele esitatud vastuväiteid seoses nende vastutusega väidetava rikkumise eest.

| (5) | 1. juunil 2015 võttis komisjon vastu järjekordsed vastuväited (edaspidi „1. juuni 2015. aasta täiendavad vastuväited“). 1. juuni 2015. aasta täiendavate vastuväidete eesmärk oli üksnes vastuväidete ja 18. veebruari 2014. aasta täiendavate vastuväidete täiendamine, mille raames adresseeriti esialgsed vastuväited lisaks varasematele adressaatidele ka sellistele juriidilistele isikutele, kes kuulusid kontsernidesse, kes olid vastuväidete adressaadid. |
| --- | --- |

(5)

1. juunil 2015 võttis komisjon vastu järjekordsed vastuväited (edaspidi „1. juuni 2015. aasta täiendavad vastuväited“). 1. juuni 2015. aasta täiendavate vastuväidete eesmärk oli üksnes vastuväidete ja 18. veebruari 2014. aasta täiendavate vastuväidete täiendamine, mille raames adresseeriti esialgsed vastuväited lisaks varasematele adressaatidele ka sellistele juriidilistele isikutele, kes kuulusid kontsernidesse, kes olid vastuväidete adressaadid.

| (6) | 18. veebruari 2014. aasta ja 1. juuni 2015. aasta täiendavate vastuväidete adressaadid teavitasid komisjoni oma seisukohtadest kirjalikult, kuid ei taotlenud suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

18. veebruari 2014. aasta ja 1. juuni 2015. aasta täiendavate vastuväidete adressaadid teavitasid komisjoni oma seisukohtadest kirjalikult, kuid ei taotlenud suulist ärakuulamist.

| (7) | 3. juunil 2015 saatis komisjon kõigile pooltele asjaolusid käsitleva kirja. Asjaolusid käsitleva kirja adressaadid teavitasid komisjoni oma seisukohtadest kirjalikult. |
| --- | --- |

(7)

3. juunil 2015 saatis komisjon kõigile pooltele asjaolusid käsitleva kirja. Asjaolusid käsitleva kirja adressaadid teavitasid komisjoni oma seisukohtadest kirjalikult.

| (8) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 5. ja 15. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(8)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 5. ja 15. oktoobril 2015.

2.2.   Rikkumise kokkuvõte

| (9) | Rikkumine hõlmas keelatud kokkuleppeid seoses Delli ja HP korraldatud hankemenetlustega ajavahemikul 2004–2008. Uurimise käigus avastati paralleelsete kahepoolsete kontaktide võrgustik, mida kasutati pakkumuste manipuleerimiseks ning konkurentsist tuleneva ebakindluse kõrvaldamiseks keelatud kokkulepete abil. Osalised teavitasid üksteist oma kavatsustest seoses hankemenetluste paremusjärjestuste ja/või hinnastamisega ning vahetasid muud hangetega seotud tundlikku äriteavet. |
| --- | --- |

(9)

Rikkumine hõlmas keelatud kokkuleppeid seoses Delli ja HP korraldatud hankemenetlustega ajavahemikul 2004–2008. Uurimise käigus avastati paralleelsete kahepoolsete kontaktide võrgustik, mida kasutati pakkumuste manipuleerimiseks ning konkurentsist tuleneva ebakindluse kõrvaldamiseks keelatud kokkulepete abil. Osalised teavitasid üksteist oma kavatsustest seoses hankemenetluste paremusjärjestuste ja/või hinnastamisega ning vahetasid muud hangetega seotud tundlikku äriteavet.

2.3.   Adressaadid

| (10) | Järgmised ettevõtjad rikkusid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101 ja EMP lepingu artiklit 53, osaledes nimetatud ajavahemikel optiliste kettaseadmete sektoris kartellikokkuleppest tulenevas rikkumises:






  a) | Philips Electronics North America Corporation, Koninklijke Philips N.V. (edaspidi „Philips“) ajavahemikul 13. september 2004 kuni 6. august 2006; |
| --- | --- | --- |

(10)

Järgmised ettevõtjad rikkusid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101 ja EMP lepingu artiklit 53, osaledes nimetatud ajavahemikel optiliste kettaseadmete sektoris kartellikokkuleppest tulenevas rikkumises:

a)

Philips Electronics North America Corporation, Koninklijke Philips N.V. (edaspidi „Philips“) ajavahemikul 13. september 2004 kuni 6. august 2006;

| b) | Lite-On Sales & Distribution, Inc., Lite-On Technology Corporation (edaspidi „Lite-On“) ajavahemikul 23. august 2004 kuni 4. märts 2007; |
| --- | --- |

b)

Lite-On Sales & Distribution, Inc., Lite-On Technology Corporation (edaspidi „Lite-On“) ajavahemikul 23. august 2004 kuni 4. märts 2007;

| c) | Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc., Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation (edaspidi „PLDS“) ajavahemikul 7. august 2006 kuni 25. november 2008; |
| --- | --- |

c)

Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc., Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation (edaspidi „PLDS“) ajavahemikul 7. august 2006 kuni 25. november 2008;

| d) | Hitachi-LG Data Storage Korea, Inc., Hitachi-LG Data Storage, Inc. (edaspidi „HLDS“) ajavahemikul 23. juuni 2004 kuni 25. november 2008; |
| --- | --- |

d)

Hitachi-LG Data Storage Korea, Inc., Hitachi-LG Data Storage, Inc. (edaspidi „HLDS“) ajavahemikul 23. juuni 2004 kuni 25. november 2008;

| e) | Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corporation, Toshiba Samsung Storage Technology Corporation (edaspidi „TSST“) ajavahemikul 23. juuni 2004 kuni 17. november 2008; |
| --- | --- |

e)

Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corporation, Toshiba Samsung Storage Technology Corporation (edaspidi „TSST“) ajavahemikul 23. juuni 2004 kuni 17. november 2008;

| f) | Sony Electronics Inc., Sony Corporation (edaspidi „Sony“) ajavahemikul 23. august 2004 kuni 15. september 2006; |
| --- | --- |

f)

Sony Electronics Inc., Sony Corporation (edaspidi „Sony“) ajavahemikul 23. august 2004 kuni 15. september 2006;

| g) | Sony Optiarc America Inc. ajavahemikul 25. juuli 2007 kuni 31. oktoober 2007; Sony Optiarc Inc. (edaspidi „Optiarc“) ajavahemikul 25. juuli 2007 kuni 29. oktoober 2008; |
| --- | --- |

g)

Sony Optiarc America Inc. ajavahemikul 25. juuli 2007 kuni 31. oktoober 2007; Sony Optiarc Inc. (edaspidi „Optiarc“) ajavahemikul 25. juuli 2007 kuni 29. oktoober 2008;

| h) | Quanta Storage Inc. ajavahemikul 14. veebruar 2008 kuni 28. oktoober 2008. |
| --- | --- |

h)

Quanta Storage Inc. ajavahemikul 14. veebruar 2008 kuni 28. oktoober 2008.

2.4.   Parandusmeetmed

| (11) | Otsuses kohaldatakse trahve käsitlevaid 2006. aasta suuniseid (2). |
| --- | --- |

(11)

Otsuses kohaldatakse trahve käsitlevaid 2006. aasta suuniseid (2).

2.4.1.   Trahvi põhisumma

| (12) | Kartelli tegeliku mõju paremaks arvessevõtmiseks kasutatakse määratavate trahvide põhisumma väljaarvutamiseks aastase müügiväärtuse lähisväärtust (mis põhineb EMPs ettevõtjate poolt nende rikkumistes osalemise ajavahemikul müüdud optiliste kettaseadmete tegelikul väärtusel). |
| --- | --- |

(12)

Kartelli tegeliku mõju paremaks arvessevõtmiseks kasutatakse määratavate trahvide põhisumma väljaarvutamiseks aastase müügiväärtuse lähisväärtust (mis põhineb EMPs ettevõtjate poolt nende rikkumistes osalemise ajavahemikul müüdud optiliste kettaseadmete tegelikul väärtusel).

| (13) | Võttes arvesse rikkumise laadi ja selle geograafilist ulatust, määratakse trahvi muutuvsumma ja trahvi täiendava summa protsendiks 16 % rikkumisega seotud müügimahust. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse rikkumise laadi ja selle geograafilist ulatust, määratakse trahvi muutuvsumma ja trahvi täiendava summa protsendiks 16 % rikkumisega seotud müügimahust.

| (14) | Põhisumma korrutatakse olenevalt ettevõtjast ettevõtja rikkumises osalemise täis- või osa-aastate arvuga, et täielikult arvestada iga üksiku ettevõtja rikkumises osalemise kestust. Komisjon võtab arvesse poolte rikkumises osalemise tegelikku kestust kuudes (allapoole ümardatud) ja proportsionaalselt. |
| --- | --- |

(14)

Põhisumma korrutatakse olenevalt ettevõtjast ettevõtja rikkumises osalemise täis- või osa-aastate arvuga, et täielikult arvestada iga üksiku ettevõtja rikkumises osalemise kestust. Komisjon võtab arvesse poolte rikkumises osalemise tegelikku kestust kuudes (allapoole ümardatud) ja proportsionaalselt.

| (15) | Arvestades, et Delliga seotud kontaktid loodi enne neid mis olid HP-ga seotud, arvutatakse müügiväärtus iga kliendi puhul eraldi ning kohaldatakse kahte erinevat kestusel põhinevat kordajat. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades, et Delliga seotud kontaktid loodi enne neid mis olid HP-ga seotud, arvutatakse müügiväärtus iga kliendi puhul eraldi ning kohaldatakse kahte erinevat kestusel põhinevat kordajat.

| (16) | Philipsi, Sony ja Optiarci müügiväärtus arvutati välja üksnes Dellile müüdud seadmete põhjal, sest ei ole tõendatud, et need kolm ettevõtjat oleksid osalenud HP-ga seotud konkurentsivastases tegevuses. |
| --- | --- |

(16)

Philipsi, Sony ja Optiarci müügiväärtus arvutati välja üksnes Dellile müüdud seadmete põhjal, sest ei ole tõendatud, et need kolm ettevõtjat oleksid osalenud HP-ga seotud konkurentsivastases tegevuses.

2.4.2.   Põhisumma kohandamine

| (17) | Komisjon ei võtnud käesoleva juhtumi puhul arvesse ühtegi raskendavat asjaolu. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon ei võtnud käesoleva juhtumi puhul arvesse ühtegi raskendavat asjaolu.

| (18) | Philipsi, Sony ja Optiarci puhul kohaldatakse kergendavat asjaolu, mis põhineb nende teadmatusel (HP-ga seotud ühest ja pidevast rikkumisest) ning sellega seotud vastutuse puudumisel. |
| --- | --- |

(18)

Philipsi, Sony ja Optiarci puhul kohaldatakse kergendavat asjaolu, mis põhineb nende teadmatusel (HP-ga seotud ühest ja pidevast rikkumisest) ning sellega seotud vastutuse puudumisel.

2.4.3.   Trahvi suurendamine hoiatava mõju saavutamiseks

| (19) | Käesoleval juhul kohaldatakse Sony suhtes hoiatamise kordajat 1,2. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleval juhul kohaldatakse Sony suhtes hoiatamise kordajat 1,2.

2.4.4.   Käibest 10 % moodustava piirangu kohaldamine

| (20) | Lõplikud trahvimäärad on alla 10 % otsuse adressaadiks olevate ettevõtjate ülemaailmsest käibest, välja arvatud TSST puhul. |
| --- | --- |

(20)

Lõplikud trahvimäärad on alla 10 % otsuse adressaadiks olevate ettevõtjate ülemaailmsest käibest, välja arvatud TSST puhul.

2.4.5.   2006. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| (21) | Philips, Lite-On ja PLDS olid esimesed ettevõtjad, kes esitasid teavet ja tõendeid, mis vastasid 2006. aasta leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunktile a. Määratavat trahvi vähendatakse kõigi kolme ettevõtja puhul 100 %. |
| --- | --- |

(21)

Philips, Lite-On ja PLDS olid esimesed ettevõtjad, kes esitasid teavet ja tõendeid, mis vastasid 2006. aasta leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunktile a. Määratavat trahvi vähendatakse kõigi kolme ettevõtja puhul 100 %.

| (22) | HLDS-i rikkumise eest määratud trahvisummat vähendatakse 50 % võrra ning lisaks kohaldatakse leebema kohtlemise teatise punkti 26 viimase lõigu kohast täiendavat vähendamist, kuna HLDS-i esitatud teave võimaldas komisjonil teha kindlaks rikkumise pikema kestuse. |
| --- | --- |

(22)

HLDS-i rikkumise eest määratud trahvisummat vähendatakse 50 % võrra ning lisaks kohaldatakse leebema kohtlemise teatise punkti 26 viimase lõigu kohast täiendavat vähendamist, kuna HLDS-i esitatud teave võimaldas komisjonil teha kindlaks rikkumise pikema kestuse.

3.   OTSUSEGA MÄÄRATUD TRAHVID

| (23) | Optiliste kettaseadmetega seotud ühe ja pideva rikkumise eest määratakse järgmised trahvid:






  a) | Koninklijke Philips N.V. and Philips Electronics North America Corporation, solidaarselt vastutav: 0 eurot; |
| --- | --- | --- |

(23)

Optiliste kettaseadmetega seotud ühe ja pideva rikkumise eest määratakse järgmised trahvid:

a)

Koninklijke Philips N.V. and Philips Electronics North America Corporation, solidaarselt vastutav: 0 eurot;

| b) | Lite-On Technology Corporation and Lite-On Sales & Distribution, Inc., solidaarselt vastutav: 0 eurot; |
| --- | --- |

b)

Lite-On Technology Corporation and Lite-On Sales & Distribution, Inc., solidaarselt vastutav: 0 eurot;

| c) | Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc., solidaarselt vastutav: 0 eurot; |
| --- | --- |

c)

Philips & Lite-On Digital Solutions Corporation ja Philips & Lite-On Digital Solutions USA, Inc., solidaarselt vastutav: 0 eurot;

| d) | Hitachi-LG Data Storage, Inc., Hitachi-LG Data Storage Korea, Inc., solidaarselt vastutav: 37 121 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Hitachi-LG Data Storage, Inc., Hitachi-LG Data Storage Korea, Inc., solidaarselt vastutav: 37 121 000 eurot;

| e) | Toshiba Samsung Storage Technology Corporation ja Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corporation, solidaarselt vastutav: 41 304 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

Toshiba Samsung Storage Technology Corporation ja Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corporation, solidaarselt vastutav: 41 304 000 eurot;

| f) | Sony Corporation ja Sony Electronics Inc., solidaarselt vastutav: 21 024 000 eurot; |
| --- | --- |

f)

Sony Corporation ja Sony Electronics Inc., solidaarselt vastutav: 21 024 000 eurot;

| g) | Sony Optiarc Inc.: 9 782 000 eurot, millest 5 433 000 eurot solidaarselt ettevõtjaga Sony Optiarc America Inc; |
| --- | --- |

g)

Sony Optiarc Inc.: 9 782 000 eurot, millest 5 433 000 eurot solidaarselt ettevõtjaga Sony Optiarc America Inc;

| h) | Quanta Storage Inc.: 7 146 000 eurot. |
| --- | --- |

h)

Quanta Storage Inc.: 7 146 000 eurot.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 2.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/30

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (1)

(2016/C 484/11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade (kodifitseeritud tekst) artikliga 39 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele ajakohastatakse näidiseid käsitlevat teavet kord kuus ka siseasjade peadirektoraadi veebisaidil, kus see on kõigile kättesaadav.

SOOME

ELT C 401, 29.10.2016 avaldatud teabe täiendamine

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Lennuväljad

| (1) | Enontekiö |
| --- | --- |

(1)

Enontekiö

| (2) | Helsingi-Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks) |
| --- | --- |

(2)

Helsingi-Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks)

| (3) | Helsingi-Malmi |
| --- | --- |

(3)

Helsingi-Malmi

| (4) | Helsingi-Vantaa |
| --- | --- |

(4)

Helsingi-Vantaa

| (5) | Ivalo |
| --- | --- |

(5)

Ivalo

| (6) | Joensuu |
| --- | --- |

(6)

Joensuu

| (7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

(7)

Jyväskylä

| (8) | Kajaani |
| --- | --- |

(8)

Kajaani

| (9) | Kemi-Tornio |
| --- | --- |

(9)

Kemi-Tornio

| (10) | Kittilä |
| --- | --- |

(10)

Kittilä

| (11) | Kokkola-Pietarsaari |
| --- | --- |

(11)

Kokkola-Pietarsaari

| (12) | Kuopio |
| --- | --- |

(12)

Kuopio

| (13) | Kuusamo |
| --- | --- |

(13)

Kuusamo

| (14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

(14)

Lappeenranta

| (15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

(15)

Maarianhamina

| (16) | Mikkeli |
| --- | --- |

(16)

Mikkeli

| (17) | Oulu |
| --- | --- |

(17)

Oulu

| (18) | Pori |
| --- | --- |

(18)

Pori

| (19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

(19)

Rovaniemi

| (20) | Savonlinna |
| --- | --- |

(20)

Savonlinna

| (21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

(21)

Seinäjoki

| (22) | Tampere-Pirkkala |
| --- | --- |

(22)

Tampere-Pirkkala

| (23) | Turku |
| --- | --- |

(23)

Turku

| (24) | Vaasa |
| --- | --- |

(24)

Vaasa

Sadamad

Sadamates asuvad piiripunktid kauba- ja kalalaevadele

| (1) | Eckerö |
| --- | --- |

(1)

Eckerö

| (2) | Eurajoki |
| --- | --- |

(2)

Eurajoki

| (3) | Färjsundet |
| --- | --- |

(3)

Färjsundet

| (4) | Förby |
| --- | --- |

(4)

Förby

| (5) | Hamina |
| --- | --- |

(5)

Hamina

| (6) | Hanko (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

(6)

Hanko (ka lõbusõidulaevadele)

| (7) | Haukipudas |
| --- | --- |

(7)

Haukipudas

| (8) | Helsingi |
| --- | --- |

(8)

Helsingi

| (9) | Inkoo |
| --- | --- |

(9)

Inkoo

| (10) | Kalajoki |
| --- | --- |

(10)

Kalajoki

| (11) | Kaskinen |
| --- | --- |

(11)

Kaskinen

| (12) | Kemi |
| --- | --- |

(12)

Kemi

| (13) | Kemiö |
| --- | --- |

(13)

Kemiö

| (14) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

(14)

Kirkkonummi

| (15) | Kokkola |
| --- | --- |

(15)

Kokkola

| (16) | Kotka |
| --- | --- |

(16)

Kotka

| (17) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

(17)

Kristiinankaupunki

| (18) | Lappeenranta |
| --- | --- |

(18)

Lappeenranta

| (19) | Loviisa |
| --- | --- |

(19)

Loviisa

| (20) | Långnäs |
| --- | --- |

(20)

Långnäs

| (21) | Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

(21)

Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele)

| (22) | Merikarvia |
| --- | --- |

(22)

Merikarvia

| (23) | Naantali |
| --- | --- |

(23)

Naantali

| (24) | Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

(24)

Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele)

| (25) | Oulu |
| --- | --- |

(25)

Oulu

| (26) | Parainen |
| --- | --- |

(26)

Parainen

| (27) | Pernaja |
| --- | --- |

(27)

Pernaja

| (28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

(28)

Pietarsaari

| (29) | Pohja |
| --- | --- |

(29)

Pohja

| (30) | Pori |
| --- | --- |

(30)

Pori

| (31) | Porvoo |
| --- | --- |

(31)

Porvoo

| (32) | Raahe |
| --- | --- |

(32)

Raahe

| (33) | Rauma |
| --- | --- |

(33)

Rauma

| (34) | Salo |
| --- | --- |

(34)

Salo

| (35) | Sipoo |
| --- | --- |

(35)

Sipoo

| (36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

(36)

Taalintehdas

| (37) | Tammisaari |
| --- | --- |

(37)

Tammisaari

| (38) | Tornio |
| --- | --- |

(38)

Tornio

| (39) | Turu |
| --- | --- |

(39)

Turu

| (40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

(40)

Uusikaupunki

| (41) | Vaasa |
| --- | --- |

(41)

Vaasa

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena lõbusõidulaevadele

| (1) | Ahvenamaa |
| --- | --- |

(1)

Ahvenamaa

| (2) | Haapasaari |
| --- | --- |

(2)

Haapasaari

| (3) | Hanko |
| --- | --- |

(3)

Hanko

| (4) | Helsingi |
| --- | --- |

(4)

Helsingi

| (5) | Nuijamaa sadam |
| --- | --- |

(5)

Nuijamaa sadam

| (6) | Santio |
| --- | --- |

(6)

Santio

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena vesilennukitele

| (1) | Ahvenamaa |
| --- | --- |

(1)

Ahvenamaa

| (2) | Hanko |
| --- | --- |

(2)

Hanko

| (3) | Helsingi |
| --- | --- |

(3)

Helsingi

Eelmiste väljaannete loetelu

| | ELT C 316, 28.12.2007, lk 1. |
| --- | --- |

ELT C 316, 28.12.2007, lk 1.

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 16. |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 16.

| | ELT C 177, 12.7.2008, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 177, 12.7.2008, lk 9.

| | ELT C 200, 6.8.2008, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 200, 6.8.2008, lk 10.

| | ELT C 331, 31.12.2008, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13.

| | ELT C 3, 8.1.2009, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 3, 8.1.2009, lk 10.

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 10.

| | ELT C 64, 19.3.2009, lk 20. |
| --- | --- |

ELT C 64, 19.3.2009, lk 20.

| | ELT C 99, 30.4.2009, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 99, 30.4.2009, lk 7.

| | ELT C 229, 23.9.2009, lk 28. |
| --- | --- |

ELT C 229, 23.9.2009, lk 28.

| | ELT C 263, 5.11.2009, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 263, 5.11.2009, lk 22.

| | ELT C 298, 8.12.2009, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 298, 8.12.2009, lk 17.

| | ELT C 74, 24.3.2010, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 74, 24.3.2010, lk 13.

| | ELT C 326, 3.12.2010, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 326, 3.12.2010, lk 17.

| | ELT C 355, 29.12.2010, lk 34. |
| --- | --- |

ELT C 355, 29.12.2010, lk 34.

| | ELT C 22, 22.1.2011, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 22, 22.1.2011, lk 22.

| | ELT C 37, 5.2.2011, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 37, 5.2.2011, lk 12.

| | ELT C 149, 20.5.2011, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 149, 20.5.2011, lk 8.

| | ELT C 190, 30.6.2011, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 190, 30.6.2011, lk 17.

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 14. |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 14.

| | ELT C 210, 16.7.2011, lk 30. |
| --- | --- |

ELT C 210, 16.7.2011, lk 30.

| | ELT C 271, 14.9.2011, lk 18. |
| --- | --- |

ELT C 271, 14.9.2011, lk 18.

| | ELT C 356, 6.12.2011, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 356, 6.12.2011, lk 12.

| | ELT C 111, 18.4.2012, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 111, 18.4.2012, lk 3.

| | ELT C 183, 23.6.2012, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 183, 23.6.2012, lk 7.

| | ELT C 313, 17.10.2012, lk 11. |
| --- | --- |

ELT C 313, 17.10.2012, lk 11.

| | ELT C 394, 20.12.2012, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 394, 20.12.2012, lk 22.

| | ELT C 51, 22.2.2013, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 51, 22.2.2013, lk 9.

| | ELT C 167, 13.6.2013, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 167, 13.6.2013, lk 9.

| | ELT C 242, 23.8.2013, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 242, 23.8.2013, lk 2.

| | ELT C 275, 24.9.2013, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 275, 24.9.2013, lk 7.

| | ELT C 314, 29.10.2013, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 314, 29.10.2013, lk 5.

| | ELT C 324, 9.11.2013, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 324, 9.11.2013, lk 6.

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 4.

| | ELT C 167, 4.6.2014, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 167, 4.6.2014, lk 9.

| | ELT C 244, 26.7.2014, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 244, 26.7.2014, lk 22.

| | ELT C 332, 24.9.2014, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 332, 24.9.2014, lk 12.

| | ELT C 420, 22.11.2014, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 420, 22.11.2014, lk 9.

| | ELT C 72, 28.2.2015, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 72, 28.2.2015, lk 17.

| | ELT C 126, 18.4.2015, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 126, 18.4.2015, lk 10.

| | ELT C 229, 14.7.2015, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 229, 14.7.2015, lk 5.

| | ELT C 341, 16.10.2015, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 341, 16.10.2015, lk 19.

| | ELT C 84, 4.3.2016, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 84, 4.3.2016, lk 2.

| | ELT C 236, 30.6.2016, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 236, 30.6.2016, lk 6.

| | ELT C 278, 30.7.2016, lk 47. |
| --- | --- |

ELT C 278, 30.7.2016, lk 47.

| | ELT C 331, 9.9.2016, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 331, 9.9.2016, lk 2.

| | ELT C 401, 29.10.2016, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 401, 29.10.2016, lk 4.

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/34

---

AKTSIISIMAKS

Halduskoostöö

Nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) artikli 3 lõikes 2 osutatud pädevate asutuste loetelu

(Loetelu kajastab asutusi, kelle nimel kohaldatakse nõukogu 2. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 389/2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004)

(2016/C 484/12)

Määruse (EL) nr 389/2012 artikli 3 tähenduses on liikmesriigi pädev asutus:

| — | Austrias
  Bundesministerium für Finanzen |
| --- | --- |

—

Austrias

Bundesministerium für Finanzen

| — | Belgias
  Algemene Administratie van de Douane en Accijnzen |
| --- | --- |

—

Belgias

Algemene Administratie van de Douane en Accijnzen

| — | Bulgaarias
  Агенция „Митници“ |
| --- | --- |

—

Bulgaarias

Агенция „Митници“

| — | Horvaatias
  Ministarsvo financija, Carinska uprava, Sektor za trošarine i posebne poreze |
| --- | --- |

—

Horvaatias

Ministarsvo financija, Carinska uprava, Sektor za trošarine i posebne poreze

| — | Küprosel
  Τμήμα Τελωνείων |
| --- | --- |

—

Küprosel

Τμήμα Τελωνείων

| — | Tšehhi Vabariigis
  Generální ředitelství cel |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis

Generální ředitelství cel

| — | Taanis
  SKAT |
| --- | --- |

—

Taanis

SKAT

| — | Eestis
  Maksu- ja Tolliamet |
| --- | --- |

—

Eestis

Maksu- ja Tolliamet

| — | Prantsusmaal
  Direction Générale des Douanes et Droits Indirects |
| --- | --- |

—

Prantsusmaal

Direction Générale des Douanes et Droits Indirects

| — | Soomes
  Tulli |
| --- | --- |

—

Soomes

Tulli

| — | Saksamaal
  Generalzolldirektion |
| --- | --- |

—

Saksamaal

Generalzolldirektion

| — | Kreekas
  Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & ΕΦΚ |
| --- | --- |

—

Kreekas

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & ΕΦΚ

| — | Ungaris
  Nemzeti Adó- és Vámhivatal, Központi Irányítás, Jövedéki Főosztály |
| --- | --- |

—

Ungaris

Nemzeti Adó- és Vámhivatal, Központi Irányítás, Jövedéki Főosztály

| — | Iirimaal
  The Revenue Commissioners |
| --- | --- |

—

Iirimaal

The Revenue Commissioners

| — | Itaalias
  Ministero dell’Economia e delle Finanze – Dipartimento delle Finanze |
| --- | --- |

—

Itaalias

Ministero dell’Economia e delle Finanze – Dipartimento delle Finanze

| — | Lätis
  Valsts ieņēmumu dienests |
| --- | --- |

—

Lätis

Valsts ieņēmumu dienests

| — | Leedus
  Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- | --- |

—

Leedus

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

| — | Luksemburgis
  Administration des Douanes et Accises - Division Taxud |
| --- | --- |

—

Luksemburgis

Administration des Douanes et Accises - Division Taxud

| — | Maltal
  Customs Department |
| --- | --- |

—

Maltal

Customs Department

| — | Poolas
  Ministerstwo Finansów, Departament Podatku Akcyzowego |
| --- | --- |

—

Poolas

Ministerstwo Finansów, Departament Podatku Akcyzowego

| — | Portugalis
  AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- | --- |

—

Portugalis

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

| — | Rumeenias
  Agenţia Naţională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală a Vămilor |
| --- | --- |

—

Rumeenias

Agenţia Naţională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală a Vămilor

| — | Slovakkias
  Finančné riaditeľstvo Slovenskej Republiky, Odbor spotrebných daní |
| --- | --- |

—

Slovakkias

Finančné riaditeľstvo Slovenskej Republiky, Odbor spotrebných daní

| — | Sloveenias
  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |

—

Sloveenias

Ministrstvo za finance

| — | Hispaanias
  El Secretario de Estado de Hacienda. Ministerio de Hacienda y Función Pública |
| --- | --- |

—

Hispaanias

El Secretario de Estado de Hacienda. Ministerio de Hacienda y Función Pública

| — | Rootsis
  Skatteverket |
| --- | --- |

—

Rootsis

Skatteverket

| — | Madalmaades
  Douane Informatie Centrum |
| --- | --- |

—

Madalmaades

Douane Informatie Centrum

| — | Ühendkuningriigis
  HM Revenue & Customs |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigis

HM Revenue & Customs

---

| 24.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/36

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 484/13)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Reggio Calabria – Pisa ja Pisa – Reggio Calabria,
  Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 30. oktoober 2016 |
| Tühistamise kuupäev | 24. november 2016 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viitedokument:


  ELT C 301, 12.9.2015, lk 11


  ELT C 50, 10.2.2016, lk 5

  Lisateave:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Tel +39 0641583683/3681 |
| E-post: dg.ta@pec.mit.gov.it |
| Internet: http://www.mit.gov.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Reggio Calabria – Pisa ja Pisa – Reggio Calabria,

Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

30. oktoober 2016

Tühistamise kuupäev

24. november 2016

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viitedokument:

ELT C 301, 12.9.2015, lk 11

ELT C 50, 10.2.2016, lk 5

Lisateave:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Tel +39 0641583683/3681

E-post: dg.ta@pec.mit.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

---